Title: K - Szénhidrátok
Tags: Közép Szénhidr

A cellobióz két darab {{C1::β-D-glükózból}} épül fel.

A cellobióz kötött állapotban a {{C1::cellulózban}} fordul elő.

A cellulóz a természetben a {{C1::növényi sejtfalak}} alkotója.

A cellulóz halmazállapota 25 °C-on és standard nyomáson {{C1::szilárd}}.

A cellulóz {{C1::több ezer β-D-glükóz}} egységből épül fel.

A cellulóz vízben {{C1::nem}} oldódik.

A cellulózmolekula alakja {{C1::láncszerű}}.

A cellulózt a {{C1::textil}}- {{C1::és papír}}ipar használja fel.

Q: A diszacharid molekulák {{C1::két monoszacharid}} molekulából keletkeznek. A reakció típusa [...].
A: kondenzáció

A diszacharidok {{C1::savas hidrolízissel}} két monoszacharid egységre bonthatók.

A fruktóz a szénatomszám alapján {{C1::hexóz}}.

A fruktóz az oxocsoport jellege alapján {{C1::ketóz}}.

A fruktóz kötött állapotban a {{C1::répacukorban}} - {{C1::másnéven nádcukorban}} - fordul elő.

A fruktóz összegképlete {{C1::C_6H_12O_6.}}

A fruktóz szabad állapotban a {{C1::gyümölcsök nedvében}} fordul elő.

A glükóz a Fehling-próbát {{C1::adja}}, mert a nyílt láncú forma {{C1::redukáló formil}}csoportot tartalmaz.

A glükóz a sejtek elsődleges {{C1::energiaforrása}}.

A glükóz a szénatomszám alapján {{C1::hexóz}}.

A glükóz az ezüsttükörpróbát {{C1::adja}}, mert a nyílt láncú molekula {{C1::redukáló formilcsoportot}} tartalmaz.

A glükóz az oxocsoport jellege alapján {{C1::aldóz}}.

A glükóz és a fruktóz színe: {{C1::fehér (színtelen)}}
íze: {{C1::édes}}
halmazállapota: {{C1::szilárd}}

A glükóz és a fruktóz hevítésekor az olvadás mellett {{C1::bomlás (karamellizálódás)}} is megfigyelhető.

A glükóz és a fruktóz olvadáspontja {{C1::magas}}, mert molekuláik között {{C1::hidrogénkötések}} alakulnak ki.

A glükóz és a fruktóz vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::molekuláik erősen polárisak és képesek a vízmolekulákkal hidrogénkötések kialakítására}}.

A glükóz és a fruktóz vízelvonószer (pl. tömény kénsav) hatására {{C1::elszenesedik}}.

A glükóz {{C1::kötött}} állapotban a legelterjedtebb szénvegyület.

A glükóz összegképlete {{C1::C_6H_12O_6.}}

A keményítő halmazállapota 25 °C-on és standard nyomáson {{C1::szilárd}}.

A keményítő hideg vízben {{C1::nem}}, forró vízben {{C1::jobban}} oldódik.

A keményítő kétféle elrendeződésű molekulából épül fel. Ezek az {{C1::amilóz}} és az {{C1::amilopektin}}.

A keményítő kimutatható {{C1::jódoldattal}}, hozzáadáskor {{C1::kék}} színreakciót figyelhetünk meg.

A keményítő {{C1::több száz α-D-glükóz}} egységből épül fel.

A keményítőt a növények {{C1::tartaléktápanyagként}} használják.

A keményítőt a {{C1::textil}}- {{C1::és élelmiszer}}ipar használja fel, illetve {{C1::ragasztó}} készül belőle.

A maltóz a keményítő {{C1::hidrolízisekor}} keletkezik.

A maltóz két darab {{C1::α-D-glükózból}} épül fel.

A maltóz kötött állapotban a {{C1::keményítőben}} fordul elő.

A maltóz szabad állapotban {{C1::csírázó magvakban}} fordul elő.

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz színe: {{C1::fehér}}
íze: {{C1::édes}}
halmazállapota (25 °C, standard nyomás): {{C1::szilárd}}
oldhatósága vízben: {{C1::kitűnő}}

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz olvadáspontja {{C1::magas}}, mert a molekularácsukat {{C1::hidrogénkötések}} tartják össze.

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz összegképlete {{C1::C_12H_22O_11.}}

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::molekuláik erősen polárisak és képesek a vízmolekulákkal hidrogénkötések kialakítására}}.

A monoszacharidok az oxocsoport jellege alapján lehetnek {{C1::aldózok}} és {{C1::ketózok}}.

A monoszacharidok gyűrűvé záródása során az oxocsoportból képződő speciális hidroxilcsoport neve {{C1::glikozidos hidroxilcsoport}}.

A monoszacharidok nyílt láncú formájuk alapján {{C1::polihidroxi-oxovegyületek}}, vagyis több hidroxil- és egy oxocsoportot tartalmaznak.

Q: A {{C1::monoszacharidok}} olyan szénhidrátok, amelyek [...] már nem bonthatók kisebb egységekre.
A: hidrolízissel

A poliszacharidok hidrolízisét az emberi szervezetben az {{C1::enzimek}} végzik.

A poliszacharidok {{C1::savas hidrolízisekor}} sok monoszacharid képződik.

A szacharóz a {{C1::cukorrépában}} és a {{C1::cukornádban}} fordul elő.

A szacharóz {{C1::egy darab α-D-glükózból és egy darab β-D-fruktózból}} épül fel.

A szénhidrátok olyan vegyületek, amelyek {{C1::szenet}}, {{C1::hidrogént}} és {{C1::oxigént}} tartalmaznak és molekulájukban az oxigén- és hidrogénatomok számaránya {{C1::1:2}}.

A természetes monoszacharidok a szénatomszám alapján lehetnek {{C1::triózok}}, {{C1::tetrózok}}, {{C1::pentrózok}}, {{C1::hexózok}} és {{C1::heptózok}}.

A {{C1::vércukorszint}} a glükóz vérbeli koncentrációját jelöli (emberek esetében: 1 g/dm3).

Az alábbi molekula a {{C1::fruktóz}} gyűrűs formája.

Az alábbi molekula a {{C1::glükóz}} gyűrűs formája.

Az alábbi molekula neve {{C1::fruktóz}}, hétköznapi nevén {{C1::gyümölcscukor}}.

Az alábbi molekula neve {{C1::glükóz}}, hétköznapi nevén {{C1::szőlőcukor}}.

Az amilopektin alakja {{C1::gombolyagszerű}}.

Az amilóz alakja {{C1::helikális/spirális}}.

Az emberi szervezet a bevitt szacharózt lebontja és így a sejtek {{C1::táplálékául}} szolgál.

Q: A monoszacharidok gyűrűs formájában a gyűrűn belül megjelenik funkciós csoportként az {{C1::étercsoport}} is.
A: Megjegyzés: a gyűrűs forma már nem tartalmaz oxocsoportot

Q: Azokat a szénhidrátokat, melyek molekulájában az oxocsoport láncközi szénatomhoz kapcsolódik {{C1::ketózoknak}} nevezzük.
A: Megjegyzés: a ketóz elnevezés arra utal, hogy ezek a vegyületek ketonok

Q: Azokat a szénhidrátokat, melyek molekulájában az oxocsoport láncvégi szénatomhoz kapcsolódik {{C1::aldózoknak}} nevezzük.
A: Megjegyzés: az aldóz elnevezés arra utal, hogy ezek a vegyületek aldehidek

Front: A fruktóz molekulájában a glikozidos hidroxilcsoport helye (képleten jelölve)

Front: A glükóz molekulájában a glikozidos hidroxilcsoport helye (képleten jelölve)