Title: E - Szénhidrátok
Tags: Szénhidr Közép Emelt

A 1,3-dihidroxi-aceton összegképlete {{C1::C_3H_6O_3}}.

A 1,3dihidroxiacetonnak nagy a jelentősége a szénhidrátok {{C1::lebontásában}} és {{C1::szintézisében}}.

A 2dezoxiribóz összegképlete {{C1::C_5H_10O_4}}.

A cellobióz az ezüsttükör- és Fehling-próbát {{C1::adja}}, mert a glikozidkötésben {{C1::csak az egyik monoszacharid vesz részt a glikozidos hidroxilcsoportjával, a másik fel tud nyílni}}.

A cellobióz két darab {{C1::β-D-glükózból}} épül fel.

A cellobióz kötött állapotban a {{C1::cellulózban}} fordul elő.

A cellulóz a természetben a {{C1::növényi sejtfalak}} alkotója.

A cellulóz halmazállapota 25 °C-on és standard nyomáson {{C1::szilárd}}.

A cellulóz {{C1::több ezer β-D-glükóz}} egységből épül fel.

A cellulóz vízben {{C1::nem}} oldódik.

A cellulózmolekula alakja {{C1::láncszerű}}.

A cellulózt a {{C1::textil}}- {{C1::és papír}}ipar használja fel.

Q: A diszacharid molekulák {{C1::két monoszacharid}} molekulából keletkeznek. A reakció típusa [...].
A: kondenzáció

A diszacharidok {{C1::savas hidrolízissel}} két monoszacharid egységre bonthatók.

A fruktóz a szénatomszám alapján {{C1::hexóz}}.

A fruktóz az oxocsoport jellege alapján {{C1::ketóz}}.

A fruktóz kötött állapotban a {{C1::répacukorban}} - {{C1::másnéven nádcukorban}} - fordul elő.

A fruktóz összegképlete {{C1::C_6H_12O_6.}}

A fruktóz szabad állapotban a {{C1::gyümölcsök nedvében}} fordul elő.

A glicerinaldehid és az 1,3-dihidroxiaceton egymásnak {{C1::konstitúciós izomerjei}}.

A glicerinaldehid összegképlete {{C1::C_3H_6O_3}}.

A glicerinaldehidnek nagy a jelentősége a szénhidrátok {{C1::lebontásában}} és {{C1::szintézisében}}.

A glükóz a Fehling-próbát {{C1::adja}}, mert a nyílt láncú forma {{C1::redukáló formil}}csoportot tartalmaz.

A glükóz a sejtek elsődleges {{C1::energiaforrása}}.

A glükóz a szénatomszám alapján {{C1::hexóz}}.

A glükóz az ezüsttükörpróbát {{C1::adja}}, mert a nyílt láncú molekula {{C1::redukáló formilcsoportot}} tartalmaz.

A glükóz az oxocsoport jellege alapján {{C1::aldóz}}.

A glükóz és a fruktóz színe: {{C1::fehér (színtelen)}}
íze: {{C1::édes}}
halmazállapota: {{C1::szilárd}}

A glükóz és a fruktóz hevítésekor az olvadás mellett {{C1::bomlás (karamellizálódás)}} is megfigyelhető.

A glükóz és a fruktóz olvadáspontja {{C1::magas}}, mert molekuláik között {{C1::hidrogénkötések}} alakulnak ki.

A glükóz és a fruktóz vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::molekuláik erősen polárisak és képesek a vízmolekulákkal hidrogénkötések kialakítására}}.

A glükóz és a fruktóz vízelvonószer (pl. tömény kénsav) hatására {{C1::elszenesedik}}.

A glükóz {{C1::kötött}} állapotban a legelterjedtebb szénvegyület.

A glükóz összegképlete {{C1::C_6H_12O_6.}}

A keményítő azért mutatható ki jódoldattal, mert a trijodidionok beleillenek {{C1::az amilóz hélixébe}}, így megváltozik a molekula gerjeszthetősége.

A keményítő forró vízben {{C1::oldódik}}, mert {{C1::molekulatömege}} {{C1::kisebb a cellulóz molekulatömegénél}} és {{C1::kevesebb}} hidrogénkötés alakul ki a molekulák között.

A keményítő halmazállapota 25 °C-on és standard nyomáson {{C1::szilárd}}.

A keményítő hideg vízben {{C1::nem}}, forró vízben {{C1::jobban}} oldódik.

A keményítő kétféle elrendeződésű molekulából épül fel. Ezek az {{C1::amilóz}} és az {{C1::amilopektin}}.

A keményítő kimutatható {{C1::jódoldattal}}, hozzáadáskor {{C1::kék}} színreakciót figyelhetünk meg.

A keményítő {{C1::több száz α-D-glükóz}} egységből épül fel.

A keményítőt a növények {{C1::tartaléktápanyagként}} használják.

A keményítőt a {{C1::textil}}- {{C1::és élelmiszer}}ipar használja fel, illetve {{C1::ragasztó}} készül belőle.

A maltóz a keményítő {{C1::hidrolízisekor}} keletkezik.

A maltóz az ezüsttükör- és Fehling-próbát {{C1::adja}}, mert a glikozidkötésben {{C1::csak az egyik monoszacharid vesz részt a glikozidos hidroxilcsoportjával, a másik fel tud nyílni}}.

A maltóz két darab {{C1::α-D-glükózból}} épül fel.

A maltóz kötött állapotban a {{C1::keményítőben}} fordul elő.

A maltóz szabad állapotban {{C1::csírázó magvakban}} fordul elő.

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz színe: {{C1::fehér}}
íze: {{C1::édes}}
halmazállapota (25 °C, standard nyomás): {{C1::szilárd}}
oldhatósága vízben: {{C1::kitűnő}}

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz olvadáspontja {{C1::magas}}, mert a molekularácsukat {{C1::hidrogénkötések}} tartják össze.

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz összegképlete {{C1::C_12H_22O_11.}}

A maltóz, a cellobióz és a szacharóz vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::molekuláik erősen polárisak és képesek a vízmolekulákkal hidrogénkötések kialakítására}}.

A monoszacharidok íze: {{C1::édes}}
halmazállapota: {{C1::szilárd}}
oldhatósága vízben: {{C1::jó}}

A monoszacharidok a Fehling-próba során {{C1::réz}}({{C1::I)}}-{{C1::oxidot}} választanak le, és {{C1::karbonsavvá}} oxidálódnak.

A monoszacharidok alkoholos hidroxilcsoportja karbonsavval {{C1::észteresíthető}}.

A monoszacharidok általános összegképlete {{C1::C_nH_2nO_n}}.

A monoszacharidok az ezüsttükörpróba során {{C1::elemi ezüstöt}} választanak le, és {{C1::karbonsavvá}} oxidálódnak.

A monoszacharidok az oxocsoport jellege alapján lehetnek {{C1::aldózok}} és {{C1::ketózok}}.

A monoszacharidok gyűrűvé záródása során az oxocsoportból képződő speciális hidroxilcsoport neve {{C1::glikozidos hidroxilcsoport}}.

A monoszacharidok hevítésekor az olvadás mellett {{C1::bomlás (karamellizálódás)}} is megfigyelhető.

A monoszacharidok kiralitás szempontjából {{C1::királis}} vegyületek, megkülönböztetünk {{C1::D és L}}-konfigurációt.

A monoszacharidok nyílt láncú alakja gyűrűvé képes záródni, melyben {{C1::az oxocsoport és az utolsó előtti szénatom hidroxilcsoportja}} vesz általában részt.

A monoszacharidok nyílt láncú formájuk alapján {{C1::polihidroxi-oxovegyületek}}, vagyis több hidroxil- és egy oxocsoportot tartalmaznak.

A monoszacharidok olvadáspontja {{C1::magas}}, mert a molekularácsukat {{C1::hidrogénkötések}} tartják össze.

Q: A {{C1::monoszacharidok}} olyan szénhidrátok, amelyek [...] már nem bonthatók kisebb egységekre.
A: hidrolízissel

A monoszacharidok vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::molekuláik erősen polárisak és képesek a vízmolekulákkal hidrogénkötések kialakítására}}.

A monoszacharidok vízelvonószer (pl. tömény kénsav) hatására {{C1::elszenesednek}}.

A monoszacharidoknak két konstitúciója van: a {{C1::nyílt láncú}} és a {{C1::gyűrűs}}.

A poliszacharidok hidrolízisét az emberi szervezetben az {{C1::enzimek}} végzik.

A poliszacharidok {{C1::savas hidrolízisekor}} sok monoszacharid képződik.

A ribóz és a 2-dezoxi-ribóz a {{C1::nukleotidok}} fontos építőkövei.

A ribóz összegképlete {{C1::C_5H_10O_5}}.

A szacharóz a {{C1::cukorrépában}} és a {{C1::cukornádban}} fordul elő.

A szacharóz az ezüsttükör- és Fehling-próbát {{C1::nem adja}}, mert a glikozidkötésben {{C1::mindkét monoszacharid a glikozidos hidroxilcsoportjával vesz részt, így nem tud felnyílni a molekula}}.

A szacharóz {{C1::egy darab α-D-glükózból és egy darab β-D-fruktózból}} épül fel.

A szénhidrátok olyan vegyületek, amelyek {{C1::szenet}}, {{C1::hidrogént}} és {{C1::oxigént}} tartalmaznak és molekulájukban az oxigén- és hidrogénatomok számaránya {{C1::1:2}}.

A természetes (D-előtaggal ellátott) monoszacharidok utolsó előtti szénatomjának konfigurációja megegyezik {{C1::a D-glicerinaldehid kiralitáscentrumának}} konfigurációjával.

A természetes monoszacharidok a szénatomszám alapján lehetnek {{C1::triózok}}, {{C1::tetrózok}}, {{C1::pentrózok}}, {{C1::hexózok}} és {{C1::heptózok}}.

A {{C1::vércukorszint}} a glükóz vérbeli koncentrációját jelöli (emberek esetében: 1 g/dm3).

A β-D-glükóz molekulájában a glikozidos hidroxilcsoport {{C1::ekvatoriális}} helyzetű.

Az alábbi molekula a {{C1::2-dezoxi β-D-ribóz (gyűrűs alak)}}.

Az alábbi molekula a {{C1::2-dezoxi-ribóz}} nyílt láncú alakja.

Az alábbi molekula a {{C1::fruktóz}} gyűrűs formája.

Az alábbi molekula a {{C1::glükóz}} gyűrűs formája.

Az alábbi molekula a {{C1::ribóz}} nyílt láncú alakja.

Az alábbi molekula a {{C1::β-D-ribóz (gyűrűs alak)}}.

Az alábbi molekula neve {{C1::fruktóz}}, hétköznapi nevén {{C1::gyümölcscukor}}.

Az alábbi molekula neve {{C1::glükóz}}, hétköznapi nevén {{C1::szőlőcukor}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::1,3dihidroxi-aceton}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::glicerinaldehid}}.

Az aldózok az ezüsttükör- és Fehling-próbát adják, mert nyílt láncú formájuk {{C1::redukáló}} tulajdonságú {{C1::formil}}csoportot tartalmaz.

Az amilopektin alakja {{C1::gombolyagszerű}}.

Az amilóz alakja {{C1::helikális/spirális}}.

Az emberi szervezet a bevitt szacharózt lebontja és így a sejtek {{C1::táplálékául}} szolgál.

Az L-glicerinaldehid és a D-glicerinaldehid {{C1::enantiomerpárt}} alkot.

Az α-D és β-D glükóz közül a stabilabb izomer a {{C1::β-D glükóz}}.

Az α-D-glükóz molekulájában a glikozidos hidroxilcsoport {{C1::axiális}} helyzetű.

Q: Azok a diszacharidok nem redukáló tulajdonságúak, amelyek molekulájában {{C1::mindkettő glikozidos hidroxilcsoport}} részt vesz a [...] kialakításában.
A: glikozidkötés

Q: Azok a diszacharidok redukáló tulajdonságúak, amelyek molekulájában {{C1::csak az egyik glikozidos hidroxilcsoport}} vesz részt a [...] kialakításában.
A: glikozidkötés

Q: A monoszacharidok gyűrűs formájában a gyűrűn belül megjelenik funkciós csoportként az {{C1::étercsoport}} is.
A: Megjegyzés: a gyűrűs forma már nem tartalmaz oxocsoportot

Q: A cellulóz vízben {{C1::nem}} oldódik, ennek egyik oka {{C1::nagy molekulatömege}}, másik oka, hogy a molekulákat {{C1::erős hidrogénkötések}} tartják össze.
A: Megjegyzés: a hidrogénkötések nem képesek ebben az esetben a vízzel kölcsönhatásba lépni

Q: Azokat a szénhidrátokat, melyek molekulájában az oxocsoport láncközi szénatomhoz kapcsolódik {{C1::ketózoknak}} nevezzük.
A: Megjegyzés: a ketóz elnevezés arra utal, hogy ezek a vegyületek ketonok

Q: Azokat a szénhidrátokat, melyek molekulájában az oxocsoport láncvégi szénatomhoz kapcsolódik {{C1::aldózoknak}} nevezzük.
A: Megjegyzés: az aldóz elnevezés arra utal, hogy ezek a vegyületek aldehidek

Q: A fruktóz az ezüsttükör- és Fehling-próbát {{C1::adja}}, mert a nyílt láncú molekula {{C1::glükózzá izomerizálódik}}, amely {{C1::redukáló}} tulajdonságú {{C1::formil}}csoportot tartalmaz.
A: Megjegyzés: az izomerizáció átrendeződést jelent

Q: A ketózok az ezüsttükör- és Fehling-próbát {{C1::adják}}, mert a megfelelő {{C1::aldózzá izomerizálódnak}}, amely {{C1::redukáló}} tulajdonságú {{C1::formil}}csoportot tartalmaz.
A: Megjegyzés: az izomerizáció átrendeződést jelent

Front: A cellobióz szerkezeti képlete

Front: A maltóz szerkezeti képlete

Front: A szacharóz szerkezeti képlete

Front: A 1,3dihidroxi-aceton konstitúciója (szerkezeti képlete)

Front: A fruktóz molekulájában a glikozidos hidroxilcsoport helye (képleten jelölve)

Front: A glicerinaldehid konstitúciója (szerkezeti képlete)

Front: A glükóz molekulájában a glikozidos hidroxilcsoport helye (képleten jelölve)