Title: E - Oxovegyületek - aldehidek és ketonok
Tags: Oxo Közép Emelt

Front: A formaldehid redukciója (egyenlet)

Front: Az acetaldehid redukciója (egyenlet)

Front: Az aceton redukciója (egyenlet)

Front: Az acetaldehid ezüsttükörpróbája (egyenlet)

Front: Az acetaldehid Fehlingpróbája (egyenlet)

Front: Az aldehidek ezüsttükörpróbájának általános egyenlete

Front: Az aldehidek Fehling-próbájának általános egyenlete

A Fehling-próba megvalósítása során az aldehid reakciópartnere {{C1::réz(II)-szulfát}} és {{C4::komplexképzőt tartalmazó NaOH-oldat}} keveréke, és emellett fontos, hogy {{C2::forraljuk}} az oldatot, ekkor {{C3::réz(I)-oxid}} csapadék válik ki az oldatból.

A formaldehid halmazállapota (25 °C-on és standard nyomáson): {{C1::gáz}}, oldhatósága vízben: {{C1::jó}} ({{C1::formalin}})

A formaldehid a fehérjéket kicsapja, ezért {{C1::tartósítószerként}} használják.

A formaldehid szabályos neve {{C1::metanal}}.

A formaldehid vízaddíciója során {{C1::metándiol}} képződik, melynek molekulái {{C2::vízkihasadás}} közben összekapcsolódnak {{C2::paraformaldehiddé}}.

A formaldehidből (és a fenolból) a {{C1::műanyagipar}} bakelitet állít elő.

A formaldehidet {{C1::a metanol oxidációjával}} állítják elő.

A formalin {{C1::a formaldehid vizes oldata}}.

A ketonok – az aldehidekkel ellentétben – {{C1::nem redukáló}}szerek, így az ezüsttükör- és Fehling-próbát {{C1::nem adják}}.

A ketonok csak {{C1::erélyes körülmények között}}, {{C1::lánchasadással}} oxidálhatóak.

A ketonok katalitikus hidrogénezése (redukciója) során {{C1::szekunder}} {{C1::alkoholok}} keletkeznek.

{{C1::A ketonok}} olyan oxovegyületek, amelyek molekuláiban az oxocsoport {{C2::láncközi}} szénatomhoz kapcsolódik.

A ketonok szabályos nevét úgy képezzük, hogy a molekula vázát alkotó szénhidrogén nevéhez hozzáillesztjük az -{{C1::on}} végződést és a végződés előtt {{C1::számmal}} jelöljük, hogy melyik szénatomhoz kapcsolódik az oxocsoport.

A kisebb molekulájú oxovegyületek vízben való oldhatósága {{C1::jó}}.

A paraformaldehid a {{C1::formalin}} állása közben keletkezik, vízben oldhatatlan polimer.

Aceton az emberi szervezetben {{C1::cukorbetegség}} és {{C2::alkoholizmus}} hatására keletkezhet, mely mérgező koncentrációt érhet el.

Az acetaldehid szabályos neve {{C1::etanal}}.

Az aceton halmazállapota (25 °C-on és standard nyomáson): {{C1::folyékony}},
oldhatósága vízben: {{C1::kiváló}}, oldhatósága apoláris oldószerekben: {{C1::kiváló}}

Az aceton erélyes oxidációja során (salétromsavval) {{C1::ecetsav és hangyasav}} elegye keletkezik.

Az aceton szabályos neve {{C1::propanon}}, csoportfunkciós neve {{C2::dimetil-keton}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::acetaldehid}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::aceton}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::akrolein}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::benzaldehid}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::formaldehid}}.

Az alábbi vegyületben a bekarikázott funkciós csoport neve {{C1::formilcsoport}}.

Az alábbi vegyületben a bekarikázott funkciós csoport neve {{C1::karbonilcsoport}}.

Az alábbi vegyületekben a bekarikázott funkciós csoport neve {{C1::oxocsoport}}.

Az aldehidek karbonsavakká {{C1::oxidálhatóak}}.

Az aldehidek katalitikus hidrogénezése (redukciója) során {{C1::primer}} {{C1::alkoholok}} keletkeznek.

Az aldehidek molekulájában lévő {{C1::szén-oxigén π-kötés}} miatt {{C2::addíciós}} reakcióba is képesek lépni poláris molekulákkal.

{{C1::Az aldehidek}} olyan oxovegyületek, amelyek molekuláiban az oxocsoport {{C2::láncvégi}} szénatomhoz kapcsolódik.

Az aldehidek redoxi szempontból {{C1::redukálószerek}}.

Az aldehidek {{C1::redukáló}}szerek, ezért adják {{C2::az ezüsttükör}}- és {{C2::a Fehling}}-próbát.

Az aldehidek szabályos nevét úgy képezzük, hogy a megfelelő szénhidrogén nevéhez az -{{C1::al}} képzőt illesztjük.

Az aldehidekben és a ketonokban is megtalálható funkciós csoport az {{C1::oxocsoport}}, ezért ezeket a vegyületeket összefoglaló néven {{C2::oxovegyületeknek}} nevezzük.

Az ezüsttükörpróba megvalósítása során az aldehid reakciópartnere {{C1::ammóniás ezüst-nitrát-oldat}}, és emellett fontos, hogy {{C1::forró}} vízfürdőben tartsuk az oldatot, ekkor elemi ezüst válik ki a kémcső falára.

Az oxocsoport polaritását tekintve {{C1::erősen poláris}}.

Az oxovegyületek (aldehidek, ketonok) olvadáspont-és forráspontja a közel azonos moláris tömegű alkoholokénál {{C1::alacsonyabb}}, mert az oxovegyületek molekulái között {{C1::dipólus-dipólus kölcsönhatás}}, az alkoholok molekulái között {{C1::hidrogénkötés}} alakul ki.

Az oxovegyületek (aldehidek, ketonok) olvadáspont-és forráspontja a közel azonos moláris tömegű éterekénél {{C1::magasabb}}, mert az oxovegyületek molekulái között {{C1::dipólus-dipólus kölcsönhatás}}, az éterek molekulái között {{C1::gyenge, diszperziós kölcsönhatás}} alakul ki.

Mivel a formaldehid kicsapja a fehérjéket, ezért {{C1::baktériumölő}} és emellett a sejtekre {{C2::mérgező}} hatása van.

Q: A ketonok csoportfunkciós elnevezése úgy történik, hogy betűrendben feltüntetjük {{C1::a karbonilcsoporthoz kapcsolódó szénhidrogéncsoportok}} nevét és ehhez a -{{C1::keton}} szót kapcsoljuk.
A: Megjegyzés: a csoportfunkciós elnevezés azt jelenti, hogy benne van a vegyület nevében a vegyületcsoport neve, ebben az esetben a keton szó

Q: Az acetaldehid halmazállapota (25 °C-on és standard nyomáson): {{C1::gáz}} ({{C1::forráspontja 21 °{{C1::C}}), oldhatósága: {{C1::korlátlan}}
A: Megjegyzés: az acetaldehid könnyen párolgó folyadék (a laborban általában nem 25 °C-os a hőmérséklet)

Q: Az acetont {{C1::univerzális}} {{C2::oldószerként}} használják, mert {{C3::poláris és apoláris vegyületeket is jól old}}.
A: Megjegyzés: az univerzális azt jelenti, hogy vízzel és apoláris folyadékokkal egyaránt korlátlanul elegyedik