Title: E - Nitrogéntartalmú heterociklusos vegyületek
Tags: Emelt Nheteroc

A gyógyszerek és a drogok olyan vegyületek, amelyek élettani hatás mellett {{C1::pszichikai}} hatást is kifejtenek.

A piridin színe: {{C1::színtelen}}
szaga: {{C1::undorító}}
halmazállapota (25 °C, standard nyomás): {{C1::folyadék}}

A piridin aromás elektronrendszerének kialakításában {{C1::az öt szénatom és a nitrogénatom}} vesz részt, mindegyik {{C1::egy}} elektront ad a delokalizációba.

A piridin brómmal való reakciójának típusa {{C1::szubsztitúció}}.

A piridin olvadáspontja {{C1::magasabb}} a benzolénál, mert a piridinmolekulák között {{C1::dipólus-dipólus kölcsönhatás}} tud kialakulni, míg a benzolmolekulák között {{C1::csak gyenge diszperziós kölcsönhatás}}.

A piridin sav-bázis szempontból {{C1::gyenge bázis}}, mert {{C1::a nitrogén nemkötő elektronpárja}} protont köt meg.

A piridin vízoldhatósága {{C1::korlátlan}}.

A piridinből protonfelvétellel képződő ion neve {{C1::piridíniumion}}.

A piridinmolekula polaritás szempontjából {{C1::poláris}}, mert {{C1::a nitrogén elektronegativitása nagyobb, mint a széné}}.

A piridinmolekulák között kialakuló legerősebb másodrendű kölcsönhatás {{C1::a dipólus-dipólus kölcsönhatás}}.

A piridint több {{C1::vitamin}}, {{C1::enzim}} és {{C1::gyógyszer}} tartalmazza.

A pirimidin aromás elektronrendszerének kialakításában {{C1::a négy szénatom és a két nitrogénatom}} vesz részt, mindegyik {{C1::egy}} elektront ad a delokalizációba.

A pirimidin {{C1::gyengébb}} bázis, mint a piridin, mert {{C1::a két nitrogén nemkötő elektronpárja}} „{{C1::vetélkedik}}” {{C1::a proton felvételében}}.

A pirimidin halmazállapota 25 °C-on, standard nyomáson {{C1::folyadék}}.

A pirimidin {{C1::jó}} vízoldhatóságának oka, hogy {{C1::a nitrogének nemkötő elektronpárjai részt tudnak venni hidrogénkötés kialakításában a vízmolekulákkal}}.

A pirimidinmolekula polaritás szempontjából {{C1::poláris}}, mert {{C1::a nitrogén elektronnegativitása nagyobb, mint a széné}}.

A pirimidinmolekulák között kialakuló legerősebb másodrendű kölcsönhatás {{C1::a dipólus-dipólus kölcsönhatás}}.

A pirimidinszármazékok az élő szervezetekben lévő {{C1::nukleotidok}} alkotóelemei.

A pirrol a benzolnál {{C1::könnyebben}} vihető szubsztitúciós reakciókba, mert {{C1::a szénatomokon elektrontöbblet van}}.

A pirrol biológiai jelentőségét az adja, hogy belőle képződik a {{C1::porfirinváz}}, amely {{C1::a klorofill és a hemoglobin}} alkotórésze

A pirrol brómmal való reakciójának típusa {{C1::szubsztitúció}}.

A pirrol halmazállapota 25 °C-on, standard nyomáson {{C1::folyadék}}.

A pirrol vízoldhatósága {{C1::rossz}}, mert csupán gyengén poláris és {{C1::nem képes hidrogénkötés kialakítására a vízmolekulákkal}}.

A pirrolmolekula polaritás szempontjából {{C1::gyengén poláris}}, mert bár a nitrogén elektronegativitása nagyobb, mint a széné, de a {{C1::nemkötő elektronpárját}} beadja a delokalizációba, ezért {{C1::elektronszegény}} lesz.

A pirrolmolekulák között kialakuló legerősebb másodrendű kölcsönhatás {{C1::a dipólus-dipólus kölcsönhatás}}.

A purin molekulájában {{C1::10}} darab delokalizált elektron található.

A purinszármazékok az élő szervezetekben lévő {{C1::nukleotidok}} alkotóelemei.

Az alábbi vegyület neve {{C1::imidazol}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::piridin}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::pirimidin}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::pirrol}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::purin}}.

Az imidazol aromás elektronrendszerének kialakításában a három szénatom és a két nitrogénatom vesz részt, a szénatomok {{C1::egy-egy}} elektront, az egyik nitrogénatom {{C1::egy}} elektront, a másik nitrogénatom {{C1::két}} elektront ad a delokalizációba.

Az imidazol fehérjék oldalláncában {{C1::protonátvivő}} szerepet játszik.

Az imidazol halmazállapota 25 °C-on, standard nyomáson {{C1::szilárd}}, mert {{C1::hidrogénkötés}} tud kialakulni a molekulák között.

Az imidazol olvadáspontja a pirrolhoz viszonyítva {{C1::sokkal magasabb, mert}} az imidazol molekulái között {{C1::hidrogénkötés}}, míg a pirrol molekulái között {{C1::csak gyenge dipólus-dipólus kölcsönhatás}} jön létre.

Az imidazol sav-bázis szempontból {{C1::amfoter}}, mert a pirrolszerű nitrogénen {{C1::lévő hidrogén erélyes körülmények között protonként leszakadhat}}, míg a piridinszerű nitrogén {{C1::nemkötő elektronpárja protont tud megkötni}}.

Az imidazol vízben {{C1::jól}} oldódik, mert {{C1::az imidazolmolekulák be tudnak épülni a víz hidrogénkötés-rendszerébe}}.

Az imidazol vizes oldata {{C1::enyhén lúgos}} kémhatású.

Q: A piridin a benzolnál {{C1::nehezebben}} vihető szubsztitúciós reakciókba, és a szubsztituensek mindig a nitrogénatommal {{C1::meta}} helyzetben lévő szénatomhoz kapcsolódnak.
A: Megjegyzés: a lassabb reakció oka, hogy a nitrogén elektronszívó hatása miatt a szénatomok elektronban elszegényednek

Q: A pirrol aromás elektronrendszerének kialakításában a négy szénatom és a nitrogénatom vesz részt, a szénatomok {{C1::egy}} elektront, a nitrogénatom {{C1::két}} elektront ad a delokalizációba.
A: Megjegyzés: a nitrogénatom a nemkötő elektronpárjával járul hozzá a hat elektronos delokalizációhoz

Q: A piridin brómmal való reakciója során képződő szerves termék neve {{C1::3-brómpiridin}}.
A: Megjegyzés: a nitrogénatom kapja az 1-es indexet a számozás során

Q: A pirrol brómmal való reakciója során képződő szerves termék neve {{C1::2,3,4,5-tetrabrómpirrol}}.
A: Megjegyzés: a nitrogénatom kapja az 1-es indexet a számozás során

Q: A pirrol sav-bázis szempontból {{C1::gyenge sav}}.
A: Megjegyzés: a nitrogénhez kapcsolódó hidrogén csak erélyes körülmények között (pl. kálium hatására) tud leszakadni hidrogénion formájában

Q: A piridin korlátlan vízoldhatóságának oka, hogy {{C1::a nitrogén nemkötő elektronpárja részt tud venni hidrogénkötés kialakításában a vízmolekulákkal}}.
A: Megjegyzés: a piridinmolekulák a hidrogénkötés-akceptor szerepét töltik be

Q: A purin aromás elektronrendszerének kialakításában az öt szénatom és a négy nitrogénatom vesz részt, a szénatomok {{C1::egy-egy}} elektront, három nitrogénatom {{C1::egy}} elektront, egy nitrogénatom pedig {{C1::két}} elektront ad a delokalizációba.
A: Megjegyzés: a piridinszerű nitrogének egy-egy, a pirrolszerű nitrogén három elektront ad a delokalizációba

Front: A pirimidin szerkezeti képlete

Front: A pirrol szerkezeti képlete

Front: A purin szerkezeti képlete

Front: Az imidazol szerkezeti képlete

Front: A piridin reakciója brómmal (egyenlet)

Front: A piridin reakciója hidrogén-kloriddal (egyenlet)

Front: A piridin reakciója vízzel (egyenlet)

Front: A piridin szerkezeti képlete

Front: Az imidazol reakciója bázissal (egyenlet)

Front: Az imidazol reakciója savval (egyenlet)

Front: A pirrol brómmal való reakciója (egyenlet)

Front: A piridin brómszubsztitúciójának körülményei
Back: 300 ℃ (magas hőmérséklet), Fe-katalizátor

Front: A purinbázisok nevei
Back: adenin, guanin

Front: A pirimidinbázisok nevei
Back: citozin, timin, uracil

Front: A pirrol brómszubsztitúciójának körülményei
Back: erősen exoterm, ezért hűteni kell