Title: E - Karbonsavak
Tags: Karbonsavak Közép Emelt

A bekarikázott funkciós csoport neve {{C1::karboxilcsoport}}.

Q: {{C1::A benzolkarbonsav}} triviális (köznapi) neve [...].
A: benzoesav

Q: {{C1::A butánsav}} triviális (köznapi) neve [...].
A: vajsav

A dikarbonsavak szabályos nevét úgy képezzük, hogy a megfelelő szénhidrogén neve mögé a {{C1::disav}} szót illesztjük.

A hangyasav színe: {{C1::színtelen}}
szaga: {{C1::csípős}}
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::folyékony}}
oldhatósága vízben: {{C1::korlátlan}}

Q: A hangyasav a benne lévő {{C1::formilcsoport}} miatt [...] tulajdonságú, tehát adja az ezüsttükör- és a Fehling-próbát.
A: redukáló

Q: A hangyasav savmaradékionjának neve {{C1::metanoátion}} (régiesen [...].
A: formiátion)

A hangyasavban található formilcsoport miatt {{C1::redukáló}} tulajdonságú, ezért a brómos vizet {{C1::elszínteleníti}}.

A hangyasavból létrejövő acilcsoport neve {{C1::formilcsoport}}.

A hangyasavból tömény kénsav hatására {{C1::szén-monoxid}} gáz fejlődik.

A hexadekánsav (16 szénatomos, telített karbonsav) triviális (köznapi) neve {{C1::palmitinsav}}.

A karbonsavak - karboxilcsoportjuk révén - képesek {{C1::hidrogénkötés}} kialakítására a vízzel, ezért a kis molekulatömegű karbonsavak {{C1::korlátlanul}} elegyednek a vízzel.

A karbonsavak a szénatomok közötti kötések száma szerint lehetnek: {{C1::telítettek}}, {{C1::telítetlenek}} és {{C1::aromások}}.

A karbonsavak alkoholokkal {{C1::észtereket}} képeznek egyensúlyi reakcióban.

Q: A karbonsavak erélyes {{C1::redukciója}} [...] eredményez.
A: primer alkoholokat

A karbonsavak értékűsége azt mutatja meg, hogy hány {{C1::karboxilcsoportot}} tartalmaz a molekula, ezek alapján beszélhetünk mono-, di-, trikarbonsavakról stb.

A karbonsavak észteresítéséhez {{C1::savas}} közeg szükséges.

A karbonsavak olyan szerves vegyületek, melyeknek a jellemző funkciós csoportja {{C1::a karboxilcsoport}}.

A karbonsavak saverősség tekintetében a szerves savak közül a {{C1::legerősebbek}}.

A karbonsavak saverősség tekintetében {{C1::gyenge savak}}.

A karbonsavak savmaradékionjaiban (alkanoátionokban) a szigma kötések mellett {{C1::delokalizált π-kötés}} is található.

A karbonsavak sói {{C1::szilárd}} halmazállapotúak.

A karbonsavak szabályos nevét úgy képezzük, hogy a megfelelő szénhidrogén neve mögé a {{C1::sav}} szót illesztjük.

A karbonsavak szénláncuk alakja szerint lehetnek {{C1::nyílt láncúak}} vagy {{C1::gyűrűsek}}.

A karbonsavak vízben való oldhatósága eltér az észterekétől, mivel az észterek {{C1::rosszul}} oldódnak vízben, míg a kis molekulatömegű karbonsavak {{C1::jól}} oldódnak vízben.

A karbonsavak vízben való oldhatósága hasonló az alkoholokéhoz, a kis molekulatömegűek {{C1::oldódnak}} vízben, a nagyobb molekulatömegűek {{C1::nem oldódnak}} vízben.

A karbonsavakból egy proton leadásával negatív töltésű {{C1::savmaradék}}ionok keletkeznek.

A karbonsavmolekulák között kialakuló legerősebb kölcsönhatás {{C1::a hidrogénkötés}}, így olvadás-és forráspontjuk {{C1::magas}}.

Q: A {{C1::karboxilcsoport}} összetett funkciós csoport egy [...]- és egy [...]csoport alkotja.
A: karbonil; hidroxil

A karboxilcsoport polaritás szempontjából {{C1::erősen poláris}}.

Q: A karboxilcsoportok között létrejövő két {{C1::hidrogénkötés}} miatt a monokarbonsavak közönséges körülmények között [...].
A: dimerizálódnak

Q: {{C1::A metánsav}} triviális (köznapi) neve [...].
A: hangyasav

A molekulatömeg növekedésével {{C1::nő}} a karbonsavak olvadás-és forráspontja, de a karboxilcsoport hatása {{C1::egyre kevésbé érvényesül}}.

A monokarbonsavak olvadás-és forráspontja a közel azonos moláris tömegű, egyértékű alkoholokénál {{C1::magasabb}}, mert a karbonsavmolekulák között kialakult {{C1::hidrogénkötések erősebbek}} az alkoholmolekulák között kialakult {{C1::hidrogénkötéseknél}}.

A monokarbonsavak olvadás-és forráspontja a velük konstitúciós izomer észterekénél {{C1::magasabb}}, mert az észtermolekulák között {{C1::gyenge dipólus-dipólus kölcsönhatás}}, a karbonsavmolekulák között {{C1::erős hidrogénkötések}} alakulnak ki.

A monokarbonsavak saverőssége a molekulatömeg növekedésével {{C1::csökken}}.

A nagy molekulatömegű karbonsavak a bennük lévő {{C1::hosszú, apoláris}} szénlánc miatt a vízzel {{C1::nem}} elegyednek.

A palmitinsav színe: {{C1::fehér}}
szaga: {{C1::szagtalan}}
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}
oldhatósága vízben: {{C1::nem oldódik}}

Q: A szappanmolekulák a vízben {{C1::micellákat}} képeznek, amelyeknek külsején a molekulák [...] része van, míg a molekulák [...] része befelé néz, ide kötődik [...] szennyeződés.
A: poláris; apoláris; az apoláris

A szappanok {{C1::nagy szénatomszámú karbonsavak (zsírsavak)}} {{C1::kálium-és nátriumsói}}.

A sztearinsav színe: {{C1::fehér}} szaga: {{C1::szagtalan}} halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}} oldhatósága vízben: {{C1::nem oldódik}}

A telített, nyílt szénláncú monokarbonsavak általános összegképlete {{C1::C_nH_2nO_2}}.

Q: Az {{C1::1,4-benzoldikarbonsav}} triviális (köznapi) neve [...].
A: tereftálsav

Az acilcsoport a megfelelő karbonsav {{C1::hidroxilcsoportjának}} eltávolításával származtatható.

Az alábbi ion neve {{C1::acetátion}}.

Az alábbi ion neve {{C1::formiátion}}.

Az alábbi vegyület neve {{C1::nátrium-etanoát (nátrium-acetát)}}

Az aromás, három- vagy többértékű és gyűrűs karbonsavak szabályos nevét a {{C1::karbonsav}} utótaggal képezzük, de {{C1::a karboxilcsoportok szénatomjait}} nem számítjuk bele az alapszénhidrogén nevébe.

Az ecetsav színe: {{C1::színtelen}}
szaga: {{C1::csípős}}
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::folyékony}}
oldhatósága vízben: {{C1::korlátlan}}

Az ecetsav a fenolnál {{C1::erősebb}} sav.

Az ecetsav a hidrogén-kloridnál {{C1::gyengébb}} sav.

Q: Az ecetsav savmaradékionjának neve {{C1::etanoátion}} (régiesen [...].
A: acetátion)

Az ecetsav szódabikarbónával való reakciója során {{C1::szén-dioxid}}-gáz fejlődik.

Az ecetsavat {{C1::etanol oxidációjával}} állítják elő.

Az ecetsavból létrejövő acilcsoport neve {{C1::acetilcsoport}}.

Q: {{C1::Az etándisav}} triviális (köznapi) neve [...].
A: oxálsav

Q: {{C1::Az etánsav}} triviális (köznapi) neve [...].
A: ecetsav

Az oktadec-9-énsav (18 szénatomos, telítetlen karbonsav) triviális (köznapi) neve {{C1::olajsav}}.

Az oktadekánsav (18 szénatomos, telített karbonsav) triviális (köznapi) neve {{C1::sztearinsav}}.

Az olajsav színe: {{C1::színtelen}}
szaga: {{C1::zsírra emlékeztető}}
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::folyékony}}
oldhatósága vízben: {{C1::oldhatatlan}}

Q: {{C1::Szent-Györgyi Albert}} magyar származású tudós, {{C3::a biológiai oxidációval}}, valamint [...] kapcsolatos kutatásaiért Nobel-díjat kapott.
A: a C-vitaminnal

Q: Az ecetsav nátriummal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::redoxireakció}}.
A: Megjegyzés: a hidroxilcsoport hidrogénje protonként szakad le, aminek a nátrium ad át elektront

Q: A karbonsavak alkoholokkal való reakciójának típusa {{C1::kondenzáció}}.
A: Megjegyzés: a kondenzáció egy kisebb molekula - ebben az esetben egy vízmolekula – kilépésével jár

Q: Az ecetsav nátrium-hidroxiddal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::sav-bázis reakció}}.
A: Megjegyzés: a reakció közömbösítés

Q: Az ecetsav szódabikarbónával való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::sav-bázis reakció}}.
A: Megjegyzés: az erősebb ecetsav protont ad át a gyengébb szénsavból származó hidrogén-karbonát-ionoknak

Front: A hangyasav ezüsttükör-próbája (egyenlet)

Front: A karbonsavak nátrium-hidroxiddal való sóképzésének általános reakciója (egyenlet)

A piroszőlősav képlete

A szalicilsav képlete

A tejsav képlete

Front: Az ecetsav reakciója nátriumhidrogénkarbonáttal (egyenlet)

Front: Az ecetsav reakciója nátriumhidroxiddal (egyenlet)

Front: Az ecetsav reakciója vízzel (egyenlet)

A borkősav képlete

A citromsav képlete

Front: A hangyasav és a brómos víz reakciója (egyenlet)

Front: A karbonsavak észterképzésének általános reakciója (egyenlet)

Front: Az ecetsav reakciója nátriummal (egyenlet)

Front: Az etanol és az ecetsav reakciója (egyenlet)

Front: A formaldehid ezüsttükörpróbája (egyenlet)
Back: \(\ce{HCHO + 4 Ag+ + 4 OH- → CO2 + 4 Ag + 2 H2O}\)HCHO + 4 Ag+ + 4 OH- → CO2 + 4 Ag + 2 H2O
Megjegyzés: fontos, hogy a formaldehid kétszer annyi ezüstöt választ le, mint a többi egyértékű aldehid, hiszen a belőle képződő hangyasav is redukálószer, így szén-dioxid a végtermék