Title: E - Aromás szénhidrogének
Tags: Aromás Emelt Közép

Front: A benzol brómmal való reakciója (egyenlet)

Front: A naftalinmolekula képlete

Front: A benzol konstitúciós képlete

Front: A benzol nitrálása (egyenlet)

Front: A naftalin reakciója brómmal (egyenlet)

Front: A sztirol polimerizációja (egyenlet)

Front: A sztirol szerkezeti képlete

Front: A toluol szerkezeti képlete

Front: Miért a szubsztitúció és nem az addíció jellemző a benzolra?
Back: A stabilis, delokalizált π-elektronrendszer megbontása nagyobb energiát igényel, mint a hidrogénatomok helyettesítése.

Front: A benzol összegképlete
Back: C_6H_6

Front: Az alábbi vegyület neve
Back: nitrobenzol

Front: A nitráló elegy összetétele
Back: tömény salétromsav és tömény kénsav 1:2 arányú elegye
Megjegyzés: a vegyülési arány változhat

Front: A benzol előállítása aromatizációval (benzinreformálás) (egyenlet)

A benzol színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::jellegzetes szagú}}, halmazállapota (standard nyomáson, 25 °C-on): {{C1::folyadék}}

A benzol a {{C1::delokalizált π-elektronrendszere}} miatt stabilabb, mintha három, lokalizált kettős kötés lenne benne.

A benzol apoláris oldószerekben {{C1::jól}} oldódik.

A benzol az emberi szervezetre gyakorolt hatását tekintve {{C1::rákkeltő}}.

A benzol azért ég kormozó lánggal, mivel {{C1::sokkal kevesebb}} hidrogént tartalmaz, mint az azonos szénatomszámú hexán, így a vízképződés során {{C1::kevesebb}} energia szabadul fel ahhoz, hogy a szén is el tudjon égni.

A benzol brómozásának reakciótípusa {{C1::szubsztitúció}}.

A benzol brómszubsztitúciója csak {{C1::magasabb}} ({{C1::50 ℃}}) hőmérsékleten és {{C1::vas}}katalizátor jelenlétében játszódik le.

A benzol gyűrűje {{C1::hat}} delokalizált elektront tartalmaz.

A benzol ipari előállításához a hexánt először {{C1::ciklizálják}}, majd a kapott {{C1::ciklohexánt}} {{C2::aromatizálják}}.

A benzol jellemző reakciója a {{C1::szubsztitúció}}.

A benzol {{C1::kormozó}} lánggal ég.

A benzol molekulájában minden atom {{C1::egy síkban}} található.

A benzol nitrálásának reakciótípusa {{C1::szubsztitúció}}.

A benzol nitrálásának szerves terméke {{C1::a nitrobenzol}}.

A benzol polaritás szempontjából {{C1::apoláris}}.

A benzol {{C1::sík}}alkatú molekula.

A benzol vízben {{C1::nem}} oldódik.

A benzolban a C-C kötéshosszak az etánban és az eténben található kötéshosszak {{C1::közötti érték}}.

A benzolban a C-C kötési energiák az etánban és az eténben található kötési energiák {{C1::közötti érték}}.

A benzolban a szén-szén kötések {{C1::azonos}} hosszúságúak és erősségűek.

A benzolból egy hidrogén eltávolításával származtatható arilcsoport neve {{C1::fenilcsoport}}.

A benzolmolekulában minden kötésszög {{C1::120°-os}}.

A C_6H_5- csoport neve {{C1::fenilcsoport}}.

A C_6H_5-CH_2- csoport neve {{C1::benzilcsoport}}.

A {{C1::metilbenzol}} köznapi neve {{C2::toluol}}.

A naftalin színe: {{C1::fehér}}, szaga: {{C1::jellegzetes szagú}}, halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}

A naftalin apoláris oldószerekben {{C1::jól}} oldódik.

A naftalin brómozásának reakciótípusa {{C1::szubsztitúció}}.

A naftalin könnyen {{C1::szublimál}}, vagyis szilárd halmazállapotból rögtön gáz halmazállapotúvá alakul.

A naftalin oldhatósága vízben: {{C1::oldhatatlan}}.

A naftalin olvadáspontja viszonylag {{C1::magas}}, mert {{C1::síkalkatú molekulái könnyen rendeződnek kristályrácsba}}.

A naftalin szubsztitúcióra {{C1::jobban}} hajlamos, mint a benzol

A naftalinban az aromás jelleg {{C1::kevésbé}} szimmetrikus, mint a benzolban, a kötéshosszak {{C1::nem egyformák}}.

A naftalinmolekula {{C1::10}} delokalizált π-elektront tartalmaz.

A naftalinmolekula összegképlete {{C1::C_10H_8}}

A naftalinmolekula téralkata {{C1::planáris/síkalkatú}}.

A naftalinmolekulában minden atom {{C1::egy síkban}} található.

A naftalinmolekulában minden kötésszög {{C1::120°-os}}.

A naftalint amellett, hogy molyriasztónak használják {{C1::műanyagok, festékek}} alapanyaga.

A sztirol halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson) {{C1::folyadék}}.

A sztirolból a műanyagipar {{C1::polisztirolt}} ({{C1::PS}}) állít elő.

A toluol halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson) {{C1::folyadék}}.

A toluolból egy hidrogén eltávolításával származtatható arilcsoport neve {{C1::benzilcsoport}}.

A toluolt a benzol helyett gyakran használják {{C1::apoláris}} {{C2::oldószerként}}, mert a benzol rákkeltő.

A toluolt a hadiipar {{C1::TNT}} gyártására használja.

A {{C1::vinilbenzol}} köznapi neve {{C2::sztirol}}.

Az alábbi molekulában a metilcsoportok {{C1::meta}}-helyzetben találhatók.

Az alábbi molekulában a metilcsoportok {{C1::orto}}-helyzetben találhatók.

Az alábbi molekulában a metilcsoportok {{C1::para}}-helyzetben találhatók.

Azokat a szerves vegyületeket, amelyek molekulája {{C1::gyűrűsen delokalizált π-elektronrendszert}} tartalmaz {{C2::aromás}} vegyületeknek nevezzük.

Mivel a naftalin könnyen szublimál, ezért {{C1::molyriasztónak}} használják.

Q: A benzol közönséges körülmények között {{C1::kevéssé}} reakcióképes {{C1::a delokalizált π-elektronrendszere}} miatt.
A: Megjegyzés: a delokalizált π-elektronrendszer nagyfokú stabilitást biztosít a molekulának

Q: A benzolt az iparban {{C1::hexán}}ból állítják elő.
A: Megjegyzés: a hexán a benzin (kőolajszármazék) alkotórésze

Q: A benzol csak magasabb hőmérsékleten, a naftalin {{C1::viszont már szobahőmérsékleten is}} elszínteleníti a brómos vizet.
A: Megjegyzés: a reakció típusa szubsztitúció

Q: A naftalin brómszubsztitúciójakkor keletkező vegyület neve {{C1::1-brómnaftalin}}.
A: Megjegyzés: az 1-brómnaftalint α-brómnaftalinnak is hívják