Title: E - Aminok
Tags: Aminok Emelt Közép

A bonyolultabb aminok elnevezésekor az alapvázat alkotó szénhidrogén neve elé az {{C1::amino}} előtagot illesztjük és a név előtt {{C1::számmal}} jelezzük, hogy melyik szénatomhoz kapcsolódik az aminocsoport.

A gáz halmazállapotú aminok {{C1::szúrós}} szagúak, a folyadékok {{C1::undorító}} szagúak, a szilárd aminok {{C1::szagtalanok}}.

A gázhalmazállapotú aminok felsorolása: {{C1::a metil}}-, {{C1::etil}}-, {{C1::dimetil}}-, {{C1::trimetil}}- {{C1::és az etil-amin}}.

A kis szénatomszámú aminok vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::molekuláik polárisak és a vízmolekulákkal hidrogénkötések kialakítására képesek}}.

A metil-amin és a hidrogén-klorid reakciója során képződő só neve {{C1::metil-ammónium-klorid}}.

A primer és szekunder aminok olvadás- és forráspontja {{C1::magasabb}}, mint a hasonló molekulatömegű alkánoké, mert a primer és szekunder aminok molekulái között {{C1::hidrogénkötések}}, az alkánok molekulái között {{C1::gyenge diszperziós kölcsönhatás}} alakul ki.

A tercier aminok olvadás- és forráspontja {{C1::hasonló}}, mint a hasonló molekulatömegű alkánoké, mert a tercier aminok molekulái között {{C1::nagyon}} {{C1::gyenge dipólus-dipólus kölcsönhatás}}, az alkánok molekulái között {{C1::gyenge diszperziós kölcsönhatás}} alakul ki.

Az alábbi részecske neve {{C1::anilíniumion}}.

Az alábbi részecske neve {{C1::metil-ammóniumion}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::anilin}}.

Az aminok funkciós csoportja az {{C1::aminocsoport}}.

Az aminok {{C1::gyenge}} bázisok, ezért vízben {{C1::részlegesen}} disszociálnak.

Az aminok karbonsavészterekkel {{C1::amidokat}} képeznek.

Q: Az aminok {{C1::rendűsége}} azt mutatja meg, hogy hány [...].
A: szénhidrogéncsoport csatlakozik a nitrogénatomhoz

Az aminok savakkal (pl. hidrogén-kloriddal) {{C1::sót}} képeznek.

Az aminok savakkal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::sav-bázis reakció}}.

Az aminok sav-bázis szempontból a szerves vegyületek között a {{C1::legerősebb}} bázisok.

Az aminok sav-bázis szempontból {{C1::gyenge bázisok}}.

Az anilin sósavval való reakciója során keletkező só neve {{C1::anilínium-klorid}}.

Az anilin vízben {{C1::rosszul}} oldódik {{C1::a molekula nagy apoláris része}} ({{C1::aromás gyűrű)}} miatt.

Az aril-aminok (pl. anilin) {{C1::gyengébb}} bázisok, mint az alkil-aminok.

Az egyértékű, nyílt láncú alkil-aminok homológ sorának általános képlete {{C1::C_nH_2n+3N}}

Az egyszerű aminok elnevezésekor a csoportfunkciós nevet szoktuk használni, vagyis {{C1::betűrendben}} felsoroljuk a nitrogénhez kapcsolódó {{C1::szénhidrogéncsoportok}} nevét, majd ezekhez az -{{C1::amin}} szót illesztjük.

Egy amin értékűsége megegyezik a benne található {{C1::funkciós csoportok}} számával.

Q: Az anilin halmazállapota szobahőmérsékleten {{C1::folyadék}}, színe {{C1::színtelen, de levegőn könnyen megbarnul}}.
A: Megjegyzés: a levegőn oxidálódik, ezért barnul meg

Front: A metil-amin reakciója hidrogén-kloriddal (egyenlet)

Front: A metil-amin reakciója vízzel (egyenlet)

Front: Az anilin szerkezeti képlete

Front: Az anilin reakciója sósavval (egyenlet)