Title: E - Amidok
Tags: Amidok Közép Emelt

A kialakult delokalizáció miatt az amidcsoport és a hozzá közvetlenül kapcsolódó atomok téralkata {{C1::sík}}.

A kisebb molekulatömegű amidok vízben {{C1::jól}} oldódnak, mert {{C1::be tudnak épülni a vízmolekulák hidrogénkötés-rendszerébe}}.

A nagyobb molekulatömegű amidok vízben {{C1::rosszul}} oldódnak, mert {{C1::nagy a molekuláik apoláris része}}.

Az alábbi funkciós csoport neve {{C1::amidcsoport}}.

Az alábbi triviális (köznapi) vegyület neve {{C1::acetamid}}.

Az alábbi triviális (köznapi) vegyület neve {{C1::karbamid}}.

Az alábbi vegyület triviális (köznapi) neve {{C1::formamid}}.

Az amidcsoport sav-bázis szempontból {{C1::nem bázikus}}, mert {{C1::a nitrogénatom nemkötő elektronpárja delokalizálódott (így nem képes protont megkötni)}}.

Q: Az amidcsoportban {{C1::a nitrogén nemkötő elektronpárja és a karbonilcsoport π-elektronjai}} [...].
A: delokalizálódnak

Az amidok elnevezésekor, amennyiben a nitrogénhez kapcsolódik alkilcsoport, akkor az amidok nevét úgy képezzük, hogy egy vagy két N betű mögé betűrendben felsoroljuk {{C1::a nitrogénhez kapcsolódó alkilcsoportot}}, -{{C1::csoportokat}}, majd az alapvázat alkotó szénhidrogén neve mögé az -{{C1::amid}} szót illesztjük.

Az amidok elnevezésekor, amennyiben a nitrogénhez nem kapcsolódik alkilcsoport, akkor az amidok nevét úgy képezzük, hogy az alapvázat alkotó {{C1::szénhidrogén}} neve mögé az -{{C1::amid}} szót illesztjük.

Az amidok vizes oldatának kémhatása {{C1::semleges}}.

Az amidokban megtalálható funkciós csoport neve {{C1::amidcsoport}}.

Az amidokban található amidcsoport polaritás szempontjából {{C1::erősen poláris}}.

Azoknak az amidoknak, amelyek molekulájában a nitrogénhez nem, vagy csak egy alkilcsoport kapcsolódik (a {{C1::formamid}} kivételével) a halmazállapota {{C1::szilárd}} 25°C-on és standard nyomáson, mert molekuláik között {{C1::erős hidrogénkötések}} alakulnak ki.

Azoknak az amidoknak, amelyekben a nitrogénhez két alkilcsoport kapcsolódik és kisebb a molekulatömegük a halmazállapota {{C1::folyadék}} 25°C-on és standard nyomáson, mert molekuláik között {{C1::dipólus-dipólus kölcsönhatás}} alakul ki.

Q: Az első és másodrendű amidok erélyes körülmények közt (pl. kálium hatására) {{C1::protont}} képesek leadni, tehát {{C1::gyenge savként}} viselkednek.
A: Megjegyzés: a káliummal való reakció savi lépéssel induló redoxireakció, melyet hidrogéngáz fejlődése kísér

Q: Az amidok {{C1::erős savak és hő}} hatására a megfelelő [...] és [...] bomlanak. A folyamat neve {{C3::savas hidrolízis}}.
A: karbonsavra; nitrogéntartalmú vegyületre
Back Extra: Megjegyzés: a megfelelő nitrogéntartalmú vegyület az ammónia vagy amin valamilyen sója

Q: Az amidokban létrejövő hidrogénkötés erősségét tekintve {{C1::erősebb}}, mint a karbonsavakban létrejövő hidrogénkötés.
A: Megjegyzés: az amidok több molekulából asszociátumokat (molekulacsoportokat) alkotnak

Front: A formamid szerkezeti képlete

Front: A karbamid szerkezeti képlete

Front: Az acetamid szerkezeti képlete

Front: Az N-metilmetánamid savas hidrolízise (egyenlet)