Title: E - Alkoholok
Tags: Alkohol Emelt Közép

Front: Etanol reakciója nátriummal (egyenlet)

Front: Etanol reakciója/oxidációja izzó rézdróttal (egyenlet)

Front: Etanol vízeliminációja tömény kénsav hatására, 130 °Con (egyenlet)

Front: Etanol vízeliminációja tömény kénsav hatására, 160 °Con (egyenlet)

Front: Propán-2-ol reakciója/oxidációja izzó rézdróttal (egyenlet)

Front: A hidroxilcsoport képlete

Front: Az etanol égése (egyenlet)

Front: Az etanol ipari előállítása eténből (egyenlet)

Front: Az etanol reakciója ecetsavval (egyenlet)

Front: Egy alkohol és egy karbonsav reakciójának általános reakciója (egyenlet)

Front: Az etanol erjesztéssel történő előállítása (egyenlet)
Back: C_6H_12O_6 → 2 CH_3-CH_2-OH + 2 CO_2

Front: Az egyértékű, telített, nyílt láncú alkoholok általános összegképlete
Back: C_nH_2n+2O

Front: Az egyértékű alkoholok égésének általános egyenlete
Back: C_nH_2n+2O + O_2 → n CO_2 + n+1 H_2O

Front: A metanol ipari előállítása (egyenlet)
Back: CO + 2 H_2 → CH_3OH (szintézisgázból)

Front: Egy alkanol nátriummal való reakciójának terméke (a hidrogéngáz mellett)
Back: nátrium-alkanolát

A glicerin színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::szagtalan}}, sűrűsége a vízhez viszonyítva: {{C1::nagyobb}}, halmazállapota: {{C1::folyékony}}, oldhatósága vízben: {{C1::korlátlan}}

A glikol színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::szagtalan}}, sűrűsége a vízhez viszonyítva: {{C1::nagyobb}}, halmazállapota: {{C1::folyékony}}, oldhatósága vízben: {{C1::korlátlan}}

A glikol toxicitására jellemző, hogy {{C1::mérgező}} vegyület.

A {{C1::hidroxilcsoport}} olyan egyszerű funkciós csoport, amelyben az oxigénatom egy-egy kötéssel kapcsolódik egy {{C1::szén}}- és egy {{C1::hidrogénatomhoz.

A kis moláris tömegű alkoholmolekulák {{C1::a vízmolekulákhoz hasonló méretük}} és a {{C2::kialakuló hidrogénkötések}} miatt kitűnően oldódnak vízben.

A kis moláris tömegű alkoholok forrás- és olvadáspontja viszonylag {{C1::magas}}, mert {{C1::a hidroxilcsoport miatt képesek hidrogénkötések kialakítására}}.

A kisebb méretű alkoholmolekulák polaritás szempontjából {{C1::poláris}} molekulák.

A metanol színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::jellegzetes}},
sűrűsége a vízhez viszonyítva: {{C1::kisebb}},
halmazállapota: {{C1::folyékony}}, oldhatósága vízben: {{C1::korlátlan}}

A metanol csoportfunkciós neve {{C1::metil-alkohol}}.

A metanol toxicitására jellemző, hogy {{C1::kis}} mennyiségben mérgező.

{{C1::A metanol}} triviális (köznapi) neve {{C2::faszesz}}.

A metanolt az iparban {{C1::szintézisgázból}} állítják elő.

A nagyobb moláris tömegű alkoholok esetében a molekulák tulajdonságait a jelenlévő poláris hidroxilcsoport helyett inkább {{C1::az apoláris szénlánc}} határozza meg, így olvadás- és forráspontjuk a hasonló moláris tömegű alkánokhoz viszonyítva {{C1::nem tér el jelentősen}}.

A nagyobb moláris tömegű alkoholok esetében a molekulák tulajdonságait a jelenlévő poláris hidroxilcsoport helyett inkább {{C1::az apoláris szénlánc}} határozza meg, így vízben való oldhatóságuk {{C1::rossz}}.

{{C1::A nitroglicerin}} ({{C1::glicerin-trinitrát}}) a {{C2::glicerin salétromsavval}} képzett észtere.

A nitroglicerin felfedezése {{C1::Alfred Nobel}} nevéhez fűződik.

A {{C1::propán-1,2-3-triol}} triviális (köznapi) neve {{C2::glicerin}}.

{{C1::A szekunder alkoholok}} enyhe oxidációjakor {{C2::keton}} keletkezik.

{{C1::A tercier}} alkoholok csak erélyesen, lánchasadás közben oxidálhatók.

A vízben oldható alkoholok oldata {{C1::semleges}} kémhatású.

Az alkanolátok az {{C1::alkoholok}} sói.

Az alkanolátok rácstípusa {{C1::ionrács}}.

Az alkoholmolekulákban megtalálható hidroxilcsoport polaritás szempontjából {{C1::poláris}} része a molekulának.

Az alkoholok a szervetlen savakkal {{C1::szervetlensav-észtereket}} alkotnak.

Az alkoholok általában kötött állapotban, {{C1::észterekben}} fordulnak elő.

Az alkoholok molekulái között kialakuló legerősebb másodrendű kötőerő {{C1::a hidrogénkötés}}.

Az alkoholok olyan vegyületek, amelyekben a hidroxilcsoport {{C1::telített szénatomhoz}} kapcsolódik.

Az alkoholok savakkal való reakciójának típusa {{C1::kondenzáció}}.

Az alkoholok szabályos nevét a megfelelő szénhidrogén nevéből -{{C1::ol}} képzővel képezzük.

Az alkoholok szerves savakkal {{C1::észtereket}} képeznek.

Az dietil-éter előállítása etanolból reakciótípus alapján {{C1::elimináció}}.

Az {{C1::etán-1,2-diol}} triviális (köznapi) neve {{C2::glikol}}.

Az etanol színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::jellegzetes}}, sűrűsége a vízhez viszonyítva: {{C1::kisebb}}, halmazállapota: {{C1::folyékony}}, oldhatósága vízben: {{C1::korlátlan}}

Az etanol csoportfunkciós neve {{C1::etil-alkohol}}.

Az etanol eténből és vízből való előállításának reakciótípusa {{C1::addíció}}.

Az etanol toxicitására jellemző, hogy {{C1::nagy}} mennyiségben mérgező.

{{C1::Az etanol}} triviális (köznapi) neve {{C2::borszesz}}.

Az etanolt erjesztéssel {{C1::glükózból /szőlőcukorból}} állítják elő.

Az etén laboratóriumi előállítása etanolból reakciótípus alapján {{C1::elimináció}}.

Egy alkohol {{C1::értékűsége}} {{C2::a molekulában található hidroxilcsoportok számával egyezik meg}}.

Egy alkohol {{C1::rendűsége}} attól függ, hogy {{C2::a hidroxilcsoporthoz kapcsolódó szénatom hány másik szénatomhoz kapcsolódik}}.

Etanolból tömény kénsav hatására, 130 °Con {{C1::dietil-éter}} keletkezik.

Magasabb hőmérsékleten az alkoholokból tömény kénsav hatására {{C1::éter}} vagy még magasabb hőmérsékleten {{C1::telítetlen szénhidrogén}} keletkezik.

Q: A kis molekulatömegű alkoholok vízzel {{C1::korlátlanul}} elegyednek, mert {{C1::molekuláik polárisak és hidrogénkötések kialakítására is képesek}}.
A: Megjegyzés: a hidrogénkötésre való hajlam miatt be tudnak épülni a víz hidrogénkötés-rendszerébe

Q: Az alkoholok olvadás-és forráspontja a hasonló moláris tömegű alkánokéhoz viszonyítva {{C1::magasabb}}, mert {{C1::molekuláik között hidrogénkötések alakulnak ki}}.
A: Megjegyzés: az alkánok molekulái között csak sokkal gyengébb, diszperziós kölcsönhatás alakul ki

Q: Az alkoholokban található hidroxilcsoportról a proton képes leszakadni, ezért {{C1::gyenge savak}} megfelelő reakciópartner mellett.
A: Megjegyzés: az alkoholok vizes oldatának kémhatása semleges

Q: A nátrium-etanolát kémhatása {{C1::lúgos}}.
A: Megjegyzés: az etanolátion gyenge savból származik, ezért protont vesz fel a vízmolekuláktól, így az oldat hidroxidion-koncentrációja nő

Q: {{C1::A primer alkoholok}} enyhe oxidációjakor {{C2::aldehid}} keletkezik.
A: Megjegyzés: az oxidáció forró réz(II)-oxiddal történik

Q: Az etanol nátriummal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::redoxireakció}}.
A: Megjegyzés: habár a reakció redoxireakció, mégis ezzel bizonyítjuk az alkoholok gyenge savi jellegét, ennek oka, hogy a reakcióban a hidroxilcsoportól a hidrogén ion formájában szakad le, majd redukálódik, tehát valójában ez egy savi lépéssel induló redoxireakció

Etanolból tömény kénsav hatására, 160 °Con {{C1::etén}} keletkezik.