Tags: Alkinok Közép Emelt

Front: Az etin brómaddíciója feleslegben vett brómmal (egyenlet)

Front: Az etin hidrogén-klorid-addíciója (egyenlet)

Front: Az etin hidrogénnel történő teljes telítése (egyenlet)

Front: Az etin ipari előállítása (egyenlet)

Front: Az etin reakciója nátriummal (egyenlet)

Front: Az etin vízaddíciója (egyenlet)

Front: Az etin tökéletes égésének egyenlete (oxigénfeleslegben)
Back: \(\ce{2 C2H2 + 5 O2 → 4 CO2 + 2 H2O}\)

Front: Az etin laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: \(\ce{CaC2 + 2 H2O → Ca(OH)2 + C2H2}\).

Front: megnevezése...
Back: karbidion

Front: Az etin hidrogén-klorid-addíciójával nyert termék neve (1:1 anyagmennyiség-arányú reakció esetén)
Back: vinil-klorid (klóretén)

A {{C1::disszugáz}} {{C2::acetonnal átitatott kovaföldben elnyeletett etin}}.

Az alkinok olyan szénhidrogének, amelyek molekulájában van egy szén-szén {{C1::hármas}} kötés.

Az etin színe: {{C1::színtelen}} szaga: {{C1::szagtalan}} halmazállapota (standard nyomáson és 25 °C-on): {{C1::gáz}}

Az etin a levegővel {{C1::robbanó}}elegyet alkot.

Az etin a nagy nyomást (kompressziót) nem viseli el, robbanásveszélyes. Ezért {{C1::acetonban átitatott kovaföldben}} oldva hozzák forgalomba.

Az etin azért ég kormozó lánggal, mivel {{C1::sokkal kevesebb}} hidrogént tartalmaz, mint az azonos szénatomszámú etán, így a vízképződés során {{C1::kevesebb}} energia szabadul fel ahhoz, hogy a szén is el tudjon égni.

Az etin brómmal való reakciójának típusa {{C1::addíció}}.

Az etin fontos {{C1::ipari alapanyag}}, például a PVC-gyártásnál használják fel vinil-klorid előállítására.

Az etin hidrogén-klorid-addíciójához {{C1::higany(II)-klorid}} katalizátort használnak.

Az etin köznapi neve {{C1::acetilén}}.

Az etin levegőn {{C1::kormozó}} lánggal ég.

Az etin molekulájában a kötésszögek értéke {{C1::180°}}.

Az etin nátriummal való reakciója során {{C1::hidrogéngáz}} fejlődik.

Az etin sói {{C1::a karbidok}}.

Az etin szobahőmérsékleten a brómos vizet {{C1::elszínteleníti}}.

Az etin telítésének reakciótípusa {{C1::addíció}}.

Az etin téralkata {{C1::lineáris}}.

Az etin vízaddíciójához {{C1::higany(II)-szulfát és híg kénsav}} katalizátort használnak.

Az etin vízben {{C1::nem}} oldódik.

Az etinmolekula polaritás szempontjából {{C1::apoláris}}.

Az etint az ipar {{C1::metán hőbontásával}} állítja elő.

Az etint magas lánghőmérséklete miatt {{C1::hegesztésre}} használják.

Az Na_2C_2 vegyület neve {{C1::nátrium-karbid}}.

Q: Az etin vízaddíciójának végterméke {{C1::acetaldehid}} ({{C1::etanal}}).
A: Megjegyzés: a keletkező vinil-alkohol (eténol) egy instabil köztitermék, mely acetaldehiddé izomerizálódik (rendeződik át)

Q: Az alkinok általános összegképlete: {{C1::C_nH_2n-2}}
A: Megjegyzés: a két π-kötés miatt néggyel kevesebb a hidrogénatomok száma, mint a megfelelő alkán molekulájában

Q: Az etin acetonban {{C1::kitűnően}} oldódik.
A: Megjegyzés: az aceton szerves, univerzális oldószer (apoláris és poláris anyagokat is képes oldani)

Q: Az etinmolekulában a C-H kötés polaritása a szokásosnál erősebben {{C1::poláris}}.
A: Megjegyzés: Az etinmolekulában a π-kötések taszítják egymást, így a szénatomok környezetében kisebb az elektronsűrűség. A szénatomok ezt a hiányt a C-H kötések polarizálásával kompenzálják.

Q: Az etin nátriummal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::redoxireakció}}.
A: Megjegyzés: habár ezzel a reakcióval az etin gyenge savi jellegét bizonyítjuk, a hidrogénionok leszakadása után elektronátmenet történik

Q: Az etint laboratóriumban {{C1::kalcium-karbid és víz}} reakciójával állítjuk elő.
A: Megjegyzés: még a víz is erősebb sav az etinnél, ezért kiszorítja a sójából

Q: Mivel a C-H kötés {{C1::erősen poláris}} az etin molekulájában, ezért sav-bázis szempontból {{C1::gyenge savnak}} tekinthető a vegyület.
A: Megjegyzés: mivel a C-H kötést a szén jobban magához vonzza, a hidrogén könnyebben le tud szakadni hidrogénion formájában