Tags: Alkének Emelt Közép

Front: Az alkének égésének általános egyenlete
Back: \(\ce{C_n H2n +3n/2 O_2→nCO_2+n H_2 O}\)

Front: Az etén brómmal való reakciója (egyenlet)

Front: Az etén hidrogén-klorid-addíciója (egyenlet)

Front: Az etén hidrogénnel történő telítése (egyenlet)

Front: Az etén polimerizációja (egyenlet)

Front: Az etén vízaddíciója (egyenlet)

Front: A propén polimerizációja (egyenlet)
Back: Megjegyzés: fontos, hogy mindig azon a két szénatomon jelöljük a monomerek kapcsolódásának helyét, amelyek között a kettős kötést volt

Front: A buta-1,3-dién [1,2]-brómaddíciója (egyenlet)
Back: Megjegyzés: a keletkezett vegyület királis

Front: A buta-1,3-dién [1,4]-brómaddíciója (egyenlet)
Back: Megjegyzés: a delokalizáció miatt a kettős kötés „beugrik” a második és harmadik szénatomtörzs közé a keletkezett vegyület esetén fennáll cisz-transz izoméria

Front: A buta-1,3-dién szerkezeti képlete

Front: Az etén tökéletes égésének egyenlete
Back: \(\ce{C2H4 + 3 O2 → 2 CO2 + 2 H2O}\)

Front: Az alábbi csoport neve
Back: vinilcsoport

Front: A buta-1,3-dién [1,4]-polimerizációja (egyenlet)
Back: Megjegyzés: a delokalizáció miatt a kettős kötés „beugrik” a második és harmadik szénatomtörzs közé

A gumi {{C1::térhálós}} szerkezetű anyag.

A kaucsukból {{C1::kénpor hozzáadásával és melegítéssel}} készül a gumi. A folyamat neve {{C2::vulkanizálás}}.

A {{C1::monomer}} az az egyszerű molekula, amelyből {{C2::a polimer keletkezik}}.

A poliének {{C1::sok}} kettős kötést tartalmazó szénhidrogének.

A {{C1::polimer}} egy olyan óriásmolekula, amely {{C2::szabályosan ismétlődő molekularészletekből épül fel}}.

Az addíció olyan kémiai reakció, amely során {{C1::két (vagy több) molekula egyesül egymással}} {{C2::melléktermék képződése nélkül}}.

Az alkének egy {{C1::kettős}} kötést tartalmazó szénhidrogének.

Az alkének másik neve {{C1::olefinek}}.

Az etén színe: {{C1::színtelen}},
szaga: {{C1::édeskés szagú}},
halmazállapota (standard nyomáson és 25°C-on): {{C1::gáz}}

Az etén a brómos vizet {{C1::elszínteleníti}}.

Az etén brómaddíciója során keletkező termék neve {{C1::1,2-dibrómetán}}.

Az etén brómmal való reakciójának típusa {{C1::addíció}}.

Az etén csak magasabb hőmérsékleten színteleníti el a brómos vizet, az etén {{C1::már szobahőmérsékleten is}}.

Az etén hidrogénaddíciója/telítése során keletkező termék neve {{C1::etán}}.

Az etén hidrogén-klorid-addíciója során keletkező termék neve {{C1::klóretán}}.

Az etén hidrogén-kloriddal való reakciójának típusa {{C1::addíció}}.

Az etén levegőn {{C1::kormozó}} lánggal ég.

Az etén poláris oldószerekben {{C1::rosszul}}, apoláris oldószerekben {{C1::jól}} oldódik.

Az etén polimerizációja során képződő termék a {{C1::polietilén}}.

Az etén {{C1::sík}}alkatú molekula, hiszen mindkét szénatomtörzs körül a ligandumok elrendeződése {{C1::síkháromszöges}}.

Az etén szobahőmérsékleten a brómos vizet {{C1::elszínteleníti}}.

Az etén telítésének reakciótípusa {{C1::addíció}}.

Az etén vízaddíciója során keletkező termék neve {{C1::etil-alkohol/etanol}}.

Az etén vízzel való reakciójának típusa {{C1::addíció}}.

Az eténmolekula polaritás szempontjából {{C1::apoláris}}.

Mivel az eténmolekula tartalmaz pí-kötést, ezért az etén reakciókészsége {{C1::nagyobb}}, mint az etáné.

A 2-metilbuta-1,3-dién köznapi neve az {{C1::izoprén}}.

A {{C1::30%}}-nál nagyobb kéntartalmú gumi az {{C2::ebonit}} ({{C2::keménygumi}}).

A buta-1,3-dién színe: {{C1::színtelen}},
halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson): {{C1::gáz}}

A buta-1,3-dién minden atomja {{C1::egy síkban}} helyezkedik el.

A buta-1,3-dién téralkata {{C1::síkalkatú/planáris}}.

A {{C1::butadién 1,4-típusú}} polimerizációjával nyert {{C1::polibutadién}} a {{C2::műkaucsuk és a műgumi}} alapanyaga.

A diének jellemző reakciótípusai az {{C1::addíció és a polimerizáció}}.

A diének olyan szénhidrogének, amelyekben {{C1::két kettős}} kötés található.

A karotinoidok a természetben előforduló {{C1::poliének}}, vagyis olyan szénhidrogének, amelyek több kettős kötést tartalmaznak.

A karotinoidok azért {{C1::színes}} vegyületek, mert bennük a kettős kötések {{C2::konjugáltan}} helyezkednek el, és az egész molekulára delokalizált π-elektronokat már a {{C3::látható fény}} is gerjeszti.

A {{C1::Markovnyikov-szabály}} szerint az alkénekben {{C2::hidrogén-halogenid és víz addíció}} során a hidrogén ahhoz az atomhoz kapcsolódik, ahol már eleve {{C2::több}} hidrogén volt.

A vulkanizálás eredményeként {{C1::kénhidak}} kapcsolják össze a kaucsukot felépítő izoprén-egységeket. Így keletkezik a rugalmas gumi, melynek szerkezete {{C1::térhálós}}. További kén adagolásával a {{C1::térhálós}} szerkezet {{C1::merevvé}} válik. Az így kapott keménygumi az ebonit.

Abban az esetben, ha egy dién molekulaláncában a kettős kötések között pontosan egy egyszeres kötés van, akkor a π-kötések {{C1::delokalizálódnak}}.

Az alkének színe: {{C1::színtelen}}, oldhatósága apoláris oldószerekben: {{C1::jó}}, oldhatósága poláris oldószerekben: {{C1::rossz}}

Az alkének azért égnek kormozó lánggal, mivel molekuláik {{C1::kevesebb hidrogént}} tartalmaznak, mint az azonos szénatomszámú alkánok, így a vízképződés során {{C1::kevesebb energia}} szabadul fel ahhoz, hogy a szén is el tudjon égni.

Az alkének forráspontja a moláris tömeg/szénatomszám növekedésével {{C1::nő}}.

Az alkének homológ sorában standardállapotban folyadék halmazállapotúak {{C1::a 4-10}} szénatomszámú tagok.

Az alkének homológ sorában standardállapotban szilárd halmazállapotúak {{C1::a 10-nél nagyobb}} szénatomszámú tagok.

Az alkének homológ sorának {{C1::első három}} tagjának halmazállapota standardállapotban gáz.

Az alkének levegőn {{C1::kormozó}} lánggal égnek.

Az alkének olvadáspontja {{C1::magasabb}} az azonos szénatomszámú alkánokénál.

Az alkének polaritásukat tekintve {{C1::apoláris}} molekulák.

Az etén etanolból történő előállítása során a tömény kénsav {{C1::higroszkópos}} ({{C1::vízelvonó}}) tulajdonságát használjuk ki.

Az etén ipari előállítása {{C1::kőolajból}} történik hőbontással.

Az etén laboratóriumi előállítása etanolból a reakció típusa szerint {{C1::elimináció}}.

Az etén laboratóriumi előállítása {{C1::etanol}}ból történik.

Az etén laboratóriumi előállítása során az etanolhoz {{C1::tömény kénsavat}} kell adni és az elegyet {{C2::forró (legalább 160 ℃-os) kvarchomokra}} kell csepegtetni.

Q: A {{C1::kaucsuk}} természetes polién, melyből gumi készül.
A: Megjegyzés: a kaucsuk poliizoprén-egységekből épül fel

Q: A diének általános összegképlete: {{C1::C_nH_2n-2}}
A: Megjegyzés: a két π-kötés létrehozása két-két szénatom egy-egy elektronját igényli, ezért néggyel kevesebb hidrogénatomot tartalmaz a molekula, mint a megfelelő szénatomszámú alkáné

Q: Az alábbi képen a but-2-én {{C1::cisz}} izomerje látható.
A: Megjegyzés: a nagyobb térkitöltésű ligandumok - ebben az esetben a metilcsoportok – a π-kötés síkjához képest azonos oldalon vannak

Q: Az alábbi képen a but-2-én {{C1::transz}} izomerje látható.
A: Megjegyzés: a nagyobb térkitöltésű ligandumok - ebben az esetben a metilcsoportok – a π-kötés síkjához képest átellenes oldalon vannak

Q: A {{C1::polimerizáció}} olyan reakció, amely során {{C1::egy kisebb molekulájú telítetlen vegyület sok molekulája egyesül egymással melléktermék képződése nélkül}}.
A: Megjegyzés: a polimerizációra gyakran poliaddícióként hivatkoznak

Q: Az alkének általános összegképlete: {{C1::C_nH_2n}}
A: Megjegyzés: a π-kötés létrehozása két szénatom egy-egy elektronját igényli, ezért kettővel kevesebb hidrogénatomot tartalmaz a molekula, mint a megfelelő szénatomszámú alkáné

Front: Az etén
laboratóriumi előállításának egyenlete

Front: Az
izoprén [1,2]-addíciója (egyenlet)

Front: Az
izoprén [1,4]-addíciója (egyenlet)
Back: Megjegyzés: a delokalizáció miatt a kettős kötés „beugrik” a főlánc második és harmadik szénatomtörzse közé

Front: Az
izoprén [3,4]-addíciója (egyenlet)

Front: Az
izoprén polimerizációja (egyenlet)
Back: Megjegyzés: a delokalizáció miatt a kettős kötés „beugrik” a főlánc második és harmadik szénatomtörzse közé

Front: Az
izoprén szerkezeti képlete

Q: Geometriai
izoméria (cisz-transz izoméria) az alkének esetén [...] miatt gátolt rotáció esetén léphet fel.
A: a kettős kötés

Q: Ha egy dién molekulájában a két kétszeres kötés között pontosan egy egyszeres kötés van, akkor a két kettős kötés [...].
A: konjugált

Q: Az eténből származtatható csoport neve [...].
A: vinilcsoport

Q: Az izoprén színe: [...]
halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson): [...]
A: színtelen; folyadék