Tags: Alkánok Közép Emelt

Front: A metán levegőtől elzárva történő hevítése (egyenlet)
Back: 2 CH_4 → C_2H_2 + 3 H_2 (1200 °C)

Front: Az acetilén ipari előállításának egyenlete
Back: 2 CH_4 → C_2H_2 + 3 H_2 (1200 °C)

Front: A metán hőbontásának egyenlete
Back: 2 CH_4 → C_2H_2 + 3 H_2 (1200 ℃)

Front: A metán égésének reakciója (egyenlet)
Back: CH_4 + 2 O_2 → CO_2 + 2 H_2O

Front: A metán klórozása (reakcióegyenlet)
Back: CH_4 + Cl_2 → CH_3Cl + HCl
(UV-sugárzás vagy magasabb hőmérséklet)

Front: A szintézisgáz előállításának reakciója földgázból (egyenlet)
Back: CH_4 + H_2O ⇌ CO + 3 H_2

Front: A metán levegőtől elzárva történő hevítése során lejátszódó mellékreakció (egyenlet)
Back: CH_4 → C + 2 H_2 (1200 °C)

Front: Az alkánok égésének általános egyenlete
Back: C_nH_2n+2 + O_2 → n CO_2 + (n+1) H_2O

Front: Az alkánok halogénezésének általános egyenlete
Back: R-H + X_2 → R-X + HX,
 ahol X az adott halogén vegyjele

A {{C1::19 vagy több}} szénatomot tartalmazó alkánok halmazállapota standard nyomáson, 25 °C-on {{C2::szilárd}}.

A benzin {{C1::oktánszámának}} nevezzük azt az etalon- ({{C2::normál-heptán-izooktán}}) keverékben levő {{C2::izooktán-térfogatszázalékot}}, amelynek kompressziótűrése megegyezik a vizsgált benzinével.

A benzin {{C1::reformálásával aromás}} szénhidrogéneket lehet előállítani.

A benzint a robbanómotorokban összenyomják (komprimálják), {{C1::a kompressziótűrés növelésére}} régen {{C2::ólomtartalmú}} adalékot használtak.

A benzint a robbanómotorokban összenyomják (komprimálják), a kompressziótűrés növelésére régen ólomtartalmú adalékot használtak, melynek legnagyobb hátránya, hogy {{C1::környezetszennyező}}.

A benzint {{C1::üzemanyagként}} és {{C2::oldószerként}}. használják.

A cikloalkánok olvadás- és forráspontja általában {{C1::magasabb}}, mint az azonos szénatomszámú alkánoké.

A cikloalkánok olyan {{C1::gyűrűs}} láncú szénhidrogének, amelyek csak {{C1::egyszeres}} szén-szén kötést tartalmaznak.

A gázhalmazállapotú alkánok a levegővel {{C1::robbanó}}elegyet alkotnak.

A három szénatomot tartalmazó gyűrűs cikloalkán neve {{C1::ciklopropán}} (C_3H_6)

A három szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::propán}} (C_3H_8)

A három szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkilcsoport neve {{C1::propil}} (-C_3H_8)

A három szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazást tartalmazó alkilcsoport neve {{C1::izopropil}} (-C_3H_8)

A hat szénatomot tartalmazó gyűrűs cikloalkán neve {{C1::ciklohexán}} (C_6H_12)

A hat szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::hexán}} (C_6H_14)

A hat szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkilcsoport neve {{C1::hexil}} (-C_6H_13)

A hét szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::heptán}} (C_7H_16)

A hét szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkilcsoport neve {{C1::heptil}} (-C_7H_15)

A húsz szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::eikozán}} (C_20H_42).

A két szénatomot tartalmazó alkán neve {{C1::etán}} (C_2H_6)

A két szénatomot tartalmazó alkilcsoport neve {{C1::etil}} (-C_2H_5)

A kilenc szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::nonán}} (C_9H_20)

A kőolaj frakcionált desztillációja során a legkönnyebb párlat a {{C1::benzin}}.

A kőolaj frakcionált desztillációja során a maradék anyag neve {{C1::pakura}}.

A kőolaj frakcionált desztillációja során kinyert {{C1::dízelolajat}} – a benzin mellett -gépjárműmotorok hajtóanyagaként használják.

A kőolaj frakcionált desztillációja során kinyert {{C1::petróleumot}} régen világításhoz használták.

A {{C1::kőolaj}} különböző szénatomszámú, folyékony (és abban oldott gázhalmazállapotú) {{C2::szénhidrogének elegye}}.

A metán a természetben legnagyobb mennyiségben a {{C1::földgáz}} fő alkotóelemeként fordul elő.

A metán levegőtől elzárva történő hevítése során {{C1::hidrogén}} és {{C1::acetilén}} ({{C1::etin}}) keletkezik.

A négy szénatomot tartalmazó gyűrűs cikloalkán neve {{C1::ciklobután}} (C_4H_8)

A négy szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::bután}} (C_4H_10)

A négy szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkilcsoport neve {{C1::butil}} (-C_4H_9)

A nyolc szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::oktán}} (C_8H_18)

A nyolc szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkilcsoport neve {{C1::oktil}} (-C_8H_17)

A pakura vákuumdesztillációjának maradéka az {{C1::aszfalt}}.

A pakurából kinyert kenőolajat más {{C1::szénhidrogének}} előállítására használják.

A pakurát {{C1::vákuumdesztilláció}}val választják szét további frakciókra.

A {{C1::szubsztitúció}} olyan reakció, amely során a vegyület {{C2::egyik atomja vagy atomcsoportja egy másikra cserélődik ki}} {{C3::melléktermék képződése közben}}.

A tíz szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::dekán}} (C_8H_18)

A tizenegy szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::undekán}} (C_11H_24).

A tizenhárom szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::tridekán}} (C_13H_28).

A tizenhat szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::hexadekán}} (C_16H_34).

A tizenhét szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::heptadekán}} (C_17H_36).

A tizenkét szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::dodekán}} (C_12H_26).

A tizenkilenc szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::nonadekán}} (C_19H_40).

A tizennégy szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::tetradekán}} (C_14H_30).

A tizenöt szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::pentadekán}} (C_15H_32).

A tizennyolc szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::oktadekán}} (C_18H_38).

Az alkánok színe: {{C1::színtelen}}
szaga (gáz és szilárd): {{C1::szagtalan}} szaga (folyadék): {{C1::jellegzetes szagú}}
oldhatósága apoláris oldószerekben: {{C1::jó}} oldhatósága poláris oldószerekben: {{C1::rossz}}

Az alkánok általános összegképlete {{C1::C_nH_2n+2}}

Az alkánok égése során {{C1::szén-dioxid}} és {{C1::víz}} keletkezik.

Az alkánok elnevezésekor a {{C1::leghosszabb}} folyamatos szénlánc neve lesz az alkán alapneve.

Az alkánok halogénekkel történő szubsztitúciójához {{C1::UV-fényre}} vagy {{C2::magasabb hőmérsékletre}} van szükség.

Az alkánok krakkolása {{C1::500-600}} °C-on történik

Az alkánok krakkolása {{C1::levegőtől elzárt térben}} történő hevítés, mely {{C1::kisebb szénatomszámú szénhidrogéneket}} eredményez.

Az alkánok olvadás- és forráspontja a szénatomszám és a moláris tömeg növekedésével {{C1::nő}}.

Az alkánok olvadás- és forráspontja molekulatömegükhöz képest {{C1::alacsony}}.

Az alkánok olyan szénhidrogének, amelyek csak {{C1::egyszeres}} szén-szén kötést tartalmaznak.

Az alkánok polaritásukat tekintve {{C1::apoláris}} vegyületek.

Az alkánok rácstípusa szilárd halmazállapotban {{C1::molekularács}}.

Az alkánok reakciókészsége a szerves vegyületek között a {{C1::legkisebb}}.

Az alkánokat {{C1::energiahordozóként}} használják, mert jó hatásfokkal elégethetők, megfelelő körülmények között pedig mérgező melléktermékek sem keletkeznek.

Az alkánokat {{C1::oldószerként}} használják, mivel sok apoláris vegyületet oldanak.

Az alkánokban egy szénatom négy egyszeres kötést alakít ki. Körülötte az atomok, atomcsoportok elrendeződése {{C1::tetraéderes}}.

Az aszfaltot {{C1::útburkolásra}} használják.

Az azonos számú szénatomot tartalmazó egyenes és elágazó láncú alkánok közül az egyenes láncúnak a {{C1::legalacsonyabb}} az olvadáspontja.

Az azonos szénatomot tartalmazó egyenes és elágazó láncú alkánok közül az egyenes láncúnak a {{C1::legmagasabb}} a forráspontja.

Az cikloalkánok általános összegképlete {{C1::C_nH_2n}}

Az egy szénatomot tartalmazó alkán neve {{C1::metán}} (CH_4)

Az egy szénatomot tartalmazó alkilcsoport neve {{C1::metil}} (-CH3)

Az egyenes láncú alkánok olvadáspontja azért alacsonyabb az azonos szénatomszámú elágazó láncúakénál, mert {{C1::nehezebben rendeződnek szabályos kristályrácsba a hosszú molekulák}}.

Az elágazó láncú alkánok elnevezésekor a sorszámozást onnan kezdjük, ahonnan {{C1::először}} található elágazás.

Az elágazó láncú alkánok elnevezésekor, ha az elágazások azonos távolságra vannak a láncvégtől, akkor a {{C1::nagyobb szénatomszámú}} elágazás felől kezdjük a számozást.

Az elágazó láncú alkánok forráspontja azért alacsonyabb az azonos szénatomszámú egyenes láncúakénál, mert {{C1::kevésbé gabalyodnak össze, mint a hosszú, egyenes láncok}}.

Az öt szénatomot tartalmazó gyűrűs cikloalkán neve {{C1::ciklopentán}} (C_5H_10)

Az öt szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkán neve {{C1::pentán}} (C_5H_12)

Az öt szénatomot tartalmazó, nyílt láncú, elágazásmentes alkilcsoport neve {{C1::pentil}} (-C_5H_11)

Egy szénatom {{C1::rendűsége}} azt jelenti, hogy {{C2::hány másik szénatommal kapcsolódik közvetlenül kovalens kötéssel}}.

Napjainkban a petróleumot {{C1::üzemanyagként}} használják fel traktorokban, repülőgépekben, űrhajókban.

Standard nyomáson, 25 °C-on a kis szénatomszámú alkánok {{C1::(C_1-C_4)}} halmazállapota {{C1::gáz}}.

Standard nyomáson, 25 °C-on a nagyobb szénatomszámú alkánok {{C1::(C_5-C_18)}} halmazállapota {{C1::folyadék}}.