Title: E - szerves vegyületek általános jellemzése
Tags: Szrvált Emelt Közép

Back: Az etán fedő állása
Megjegyzés: ez az ábrázolás az ún. Newman-projekció

Back: Az etán nyitott állása
Megjegyzés: ez az ábrázolás az ún. Newman-projekció

Back: A ciklohexán kád konformációja

Back: A ciklohexán szék konformációja

Front: A szerves vegyületeket főként felépítő elemek összefoglaló neve
Back: organogén elemek

A „{{C1::vis vitalis}}” elmélet szerint a szerves vegyületeket {{C2::csak az élőlények}} tudják előállítani az úgynevezett életerő ({{C1::vis vitalis}}) segítségével.

A ciklohexán a széknél kevésbé stabilis konformációja a {{C1::kád}} konformáció, melyben az energetikailag kedvező nyitott állások mellett {{C1::fedő}} állások is előfordulnak.

A ciklohexán legstabilisabb konformációja a {{C1::szék}} konformáció. Ebben kizárólag {{C1::nyitott}} állások fordulnak elő.

A {{C1::funkciós csoport}} a molekula azon része, amely {{C2::leginkább befolyásolja a molekula viselkedését}}.

A képen a kék H {{C1::axiális}} állású, a kötés párhuzamos a molekula tengelyével.

A képen a piros H {{C1::ekvatoriális}} állású, a kötés párhuzamos a molekula egyenlítői síkjával.

{{C1::A kiralitáscentrum}} olyan szénatom, {{C2::melyhez négy különböző ligandum kapcsolódik}}.

{{C1::A konfiguráció}} {{C2::egy adott szénatomhoz kapcsolódó atomok vagy atomcsoportok}} {{C3::egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződése}}.

A {{C1::konformáció}} {{C2::az egymáshoz közvetlenül nem kapcsolódó}} atomok, atomcsoportok {{C3::egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződése}}.

A konformációs izomerek közül azokat nevezzük {{C1::konformereknek}}, amelyek {{C2::a legalacsonyabb}} energiaszinten találhatók. Ezekben az esetekben bármilyen módosítás a molekula elrendeződésében növeli a molekula energiaszintjét.

A {{C1::konstitúció}} egy molekulában {{C2::az atomok kapcsolódási sorrendje}}.

A {{C1::konstitúciós képlet}} olyan ábrázolása a molekuláknak, ahol látszódik az atomok kapcsolódási sorrendje.

A szénatom viszonylag {{C1::nagy}} elektronegativitása és {{C1::kis}} atomtörzse miatt könnyen képes kapcsolódni kovalens kötéssel négy másik atomhoz.

A szénatomok közötti kötések alapján megkülönböztetünk {{C1::telített, telítetlen}} {{C1::és aromás}} vegyületeket.

A szénlánc alakja szerint megkülönböztetünk {{C1::nyílt és zárt (gyűrűs)}} láncú vegyületeket.

A szerves kémia külön tárgyalását a szervetlen kémiától az indokolja, hogy a szén különleges tulajdonságaiból fakadóan, a szerves vegyületek száma {{C1::meghaladja}} a szervetlen vegyületekét, és tulajdonságaik is {{C1::eltérőek}}.

A képen a but-2-én {{C1::cisz}} izomere látható.

A képen a but-2-én {{C1::transz}} izomere látható.

Az aromás szerves vegyületekben {{C1::gyűrűsen delokalizált}} {{C2::pí-elektronrendszer}} van.

Az {{C1::izoméria}} jelensége azt jelenti, hogy {{C2::adott összegképlethez többféle szerkezeti képlet is tartozik}}.

Az {{C1::optikai}} izoméria esetében a molekulák közötti különbség a kiralitáscentrumhoz kapcsolódó atomok sorrendjében keresendő.

Az organogén elemek a {{C1::szén}}, a {{C2::hidrogén}}, {{C3::az oxigén}} és {{C4::a nitrogén}}.

Egy {{C1::homológ sorban}} egymás után következő molekulák között {{C2::egy metilén (-CH2-)}} csoport a különbség.

Egy szerves vegyület {{C1::telítetlen}}, ha van legalább két olyan szénatom, melyek {{C2::kétszeres vagy háromszoros kötéssel kapcsolódnak egymással}}.

Egy szerves vegyület {{C1::telített}}, ha szénatomjaik {{C2::csak egyszeres kötéssel kapcsolódnak}}.

Geometriai izoméria (cisz-transz izoméria) a {{C1::kettős}} kötés miatt gátolt rotáció esetén léphet fel.

Hiába tartalmaz egy molekula több kiralitáscentrumot, ha a molekulán belül van {{C1::belső szimmetria}}, akkor előfordulhat, hogy a molekula nem királis.

Két királis, azonos konstitúciójú molekula {{C1::diasztereomerpárt}} alkot, ha {{C2::nem tükörképeik egymásnak, de nem is azonosak}}.

Két királis, azonos konstitúciójú molekula {{C1::enantiomerpárt}} alkot, ha {{C2::tükörképei egymásnak, és nem hozhatók egymással fedésbe}}.

{{C1::Térizomeriáról}} beszülünk, ha a molekulák konstitúciója azonos, de eltérő a térszerkezetük.

{{C1::Wöhler}} munkásságának egyik jelentős momentuma a {{C2::„vis vitalis” elmélet megdöntése volt}}, szervetlen anyagból állított elő szerves anyagot.

Q: Azokat a molekulákat nevezzük {{C1::királisnak}}, amelyek {{C2::nem hozhatók fedésbe tükörképükkel}}.
A: Megjegyzés: a kiralitáscentrum megléte szükséges, de nem elégséges feltétele a molekula kiralitásának

Q: {{C1::Konstitúciós izomereknek}} nevezzük azokat a molekulákat, melyeknek {{C2::összegképletük azonos, de eltérő bennük az atomok kapcsolódási sorrendje}} ({{C2::a konstitúció}}).
A: Megjegyzés: például a bután és a 2-metilpropán egymásnak konstitúciós izomerjei

Back: Az etán fedő állása.
Megjegyzés: ez az ábrázolás az ún. fűrészbak-projekció

Back: Az etán nyitott állása.
Megjegyzés: ez az ábrázolás az ún. fűrészbak-projekció