Title: K - Az oxigén
Tags: Közép Oxigén Szén

Front: A mészoltás egyenlete
Back: \(\ce{CaO + H2O → Ca(OH)2}\)

Front: Allotrópia
Back: Az a jelenség, hogy bizonyos elemek különböző kristály- vagy molekulaszerkezetű módosulatokat képeznek.

Front: A habarcs megkötése (egyenlet)
Back: \(\ce{Ca(OH)2 + CO2 → CaCO3 + H2O}\)

Front: A kalcium-hidroxid és a sósav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Ca(OH)2 + 2HCl → CaCl2 + 2H2O}\)

Front: A kalcium-oxid és a sósav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CaO + 2HCl → H2O + CaCl2}\)

Front: A magnézium és az oxigén reakciója
Back: \(\ce{2Mg + O2 → 2MgO}\)

Front: A magnézium-oxid és a sósav reakciója
Back: \(\ce{MgO + 2 HCl → H2O + MgCl2}\)

Front: A nátrium-hidroxid a levegőn elkarbonátosodik (egyenlet)
Back: \(\ce{2NaOH + CO2 → Na2CO3 + H2O}\)

Front: A nátrium-hidroxid és a sósav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{NaOH + HCl → NaCl + H2O}\)

Front: A vas és oxigén reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{4 Fe +3 O2 → 2 Fe2O3}\)

Front: A víz autoprotolízisének egyenlete
Back: \(\ce{H2O + H2O ⇌ H3O+ + OH-}\)

Front: Az alumínium és oxigén reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{4 Al +3 O2 → 2 Al2O3}\)

Front: Az oxigén és a metán (földgáz fő alkotóeleme) reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CH4 + 2 O2 → CO2 + 2 H2O}\)

Front: Az oxigén és foszfor reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{4 P + 5 O₂ → 2 P2O5}\)

Front: Az oxigén reakciója hidrogénnel szikra hatására vagy magas hőmérsékleten (egyenlet)
Back: \(\ce{2 H2 + O2 → 2 H2O}\)

Front: Az oxigén reakciója kénnel (egyenlet)
Back: \(\ce{S + O2 → SO2}\)

Front: Ki fedezte fel a tellúrt?
Back: Müller Ferenc

Front: Melyik elemet fedezte fel Müller Ferenc?
Back: A tellúrt.

Az oxigén, színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::szagtalan}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::gáz}}

Az égéshez az éghető anyag és a gyulladási hőmérséklet mellett szükség van {{C1::oxigénre}} is.

Kén és oxigén reakciójában {{C1::kén-dioxid}}-gáz keletkezik.

Az oxigén és foszfor reakciójában {{C1::difoszfor-pentaoxid}} keletkezik.

A fémes elemek közül {{C1::az alkálifémek}} szobahőmérsékleten is gyorsan oxidálódnak.

A magnézium-oxid keletkezését {{C1::fény}}jelenség kíséri.

{{C1::Korróziónak}} a víz és levegő jelenlétében lejátszódó elektrokémiai folyamatot nevezzük.

{{C1::Az oxigén}} a legnagyobb mennyiségben előforduló elem a Földön.

Az oxigén elemi állapotban a Föld {{C1::légkörében}} található meg.

Az oxigén a levegő {{C1::21}} térfogatszázalékát alkotja.

Az oxigén leggyakoribb vegyülete a Földön {{C1::a víz}}.

Laboratóriumban az oxigént víz {{C1::elektrolízisével}} állítják elő.

Az ipar az oxigént {{C1::a levegő cseppfolyósításával}} és annak {{C2::frakcionált desztillálásával}} állítja elő.

Oxigén a természetben {{C1::fotoszintézis}} útján keletkezik.

Az állatok a légzés során {{C1::oxigént}} használnak fel az életben maradáshoz. (biológiai oxidáció)

Az oxigént az ipar {{C1::magas hőmérsékletű}} lángok előállítására használja.

Az oxigént a gyógyászatban {{C1::lélegeztetésre}} használják.

Az ózon az oxigén {{C1::allotróp}} módosulata.

Az ózon kb. 30 km magasan a légkörben 1025 km vastagságú {{C1::ózonréteget}} alkot.

Az ózon a felsőbb légrétegekben {{C1::ultraibolya}} ({{C1::UV}}) {{C1::sugárzás}} hatására képződik.

Az ózonréteg védi a földi életet a nap káros {{C1::UV-sugaraitól}}.

A föld közelében keletkező ózon {{C1::oxidáló}} hatása révén {{C1::káros}} az élőlényekre.

A nemfémes elemek molekuláris szerkezetű oxidjaiból vízzel reagálva {{C1::oxosavak}} keletkeznek.

Az oxigén kis elektronegativitású fémekkel (pl. Mg, Ca) {{C1::ion}}rácsos oxidokat alkot.

Az oxigén nagyobb elektronegativitású fémekkel (pl. Al) és közepes elektronegativitású nemfémekkel (pl. Si) {{C1::atom}}rácsos oxidokat alkot.

Az oxigén nagy elektronegativitású nemfémekkel (pl. C, H, N) {{C1::molekula}}rácsos oxidokat alkot.

A víz , színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::szagtalan}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::folyadék}}

A jég sűrűsége {{C1::kisebb}} a víz sűrűségénél.

A víz sűrűsége +{{C1::4}}°C-on a legnagyobb.

A víz sűrűsége +4°C-tól a hőmérséklet emelkedésével {{C1::csökken}}.

A víz sűrűsége +4°C-tól a hőmérséklet csökkenésével {{C1::csökken}}.

A víz polaritás szerint {{C1::erősen poláris}}.

A vízmolekulákat összetartó legerősebb másodrendű kölcsönhatás {{C1::a hidrogénkötés}}.

A tengervízben nagyobb a {{C1::só}}koncentráció, mint az édesvízben.

Az édes oldott {{C1::sókat és gázokat}} tartalmaz.

Az esővíz oldott sókat nem, csak oldott {{C1::gázokat}} tartalmazó édesvíz. Kémhatása {{C1::gyengén savas}} a benne oldott {{C2::szén-dioxidnak}} köszönhetően.

Egy anyag saját molekulái között végbemenő protonátadási folyamatot {{C1::autoprotolízisnek}} nevezzük.

A víz {{C1::amfoter}}, mert {{C2::savként és bázisként is}} viselkedhet reakciópartnerétől függően.

Ha a vízben túl nagy a nitrogén és a foszfor koncentrációja az kedvez az algák növekedésének, ezt {{C1::eutrofizációnak}} nevezzük.

Az eutrofizáció (algásodás) következtében nincs elég {{C1::fény}} és {{C1::légzési gáz}} a vízi növények megfelelő működéséhez. Pusztulásuk {{C1::szerves anyagokat}} termel, melyekből felszabaduló gázok további pusztuláshoz vezetnek.

A vízben oldott szén-dioxid szénsavvá alakul, amely oldja a mészkövet. Ha víz szén-dioxid és ezáltal szénsav tartalma csökken, akkor a mészkő kicsapódik és cseppkő keletkezik. Ezeket a folyamatokat {{C1::karsztjelenségeknek}} nevezzük.

A {{C1::kemény}} víz sok {{C2::kalcium- és magnézium}}iont tartalmaz.

A {{C1::lágy}} víz kevés {{C2::kalcium- és magnézium}}iont tartalmaz.

A víz {{C1::változó}} keménységét {{C2::forralással}} megszüntethetjük.

Azt a vízkeménységet, amely forralás után is megmarad, {{C1::állandó keménységnek}} nevezzük.

A víz állandó keménységét az oldott {{C1::kalcium-és magnézium-kloridok}},-{{C1::szulfátok és nitrátok}} okozzák.

A víz {{C1::magnézium-és kalcium}}ion-tartalmának csökkentését {{C2::vízlágyításnak}} nevezzük.

A vízkeménységet csökkentő vegyületek a {{C1::trisó}} ({{C1::nátrium-foszfát}}) és a {{C2::szóda}} ({{C2::nátrium-karbonát}}).

A nátrium-foszfát és a nátrium-karbonát a kemény víz kalcium-és magnéziumionjaival {{C1::foszfát-és karbonát csapadékot}} képez, így csökkentve a vízkeménységet.

A vízben lévő összes keménységet okozó iont {{C1::ioncserélő}} eljárással lehet eltávolítani.

A víz {{C1::jól}} old sok vegyületet, leginkább az erős savakból és bázisokból keletkező sókat és más poláris vegyületeket.

Az emberi szervezetben lejátszódó számos reakció a sejten belül zajlik le, az itt nagy mennyiségben rendelkezésre álló víz jó {{C1::reakcióközeg}}.

A víz nagy mennyiségben áll rendelkezésre a Földön és részt vesz reakciókban, ezért a reakcióközeg szerepe mellett lehet {{C1::reakciópartner}} is.

Mivel a víz hőkapacitása nagy, ezért izzadáskor sok hőt képes elvonni a szervezetből, így fontos szerepe van a {{C1::hőháztartásban}} is.

A kalcium-oxid köznapi neve {{C1::égetett mész}}.

A kalcium-oxid , képlete: {{C1::CaO}}, színe: {{C1::fehér}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}

A kalcium-oxid rácstípusa {{C1::ionrács}}.

A kalcium-oxid vízben {{C1::oldható és reakcióba lép vele}}.

A kalcium-oxidból (égetett mész) a mészoltás során oltott meszet készítenek, amivel {{C1::építkezéseknél}} használnak.

A kalcium-oxid savakkal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::sav-bázis reakció}}.

A magnézium-oxid , képlete: {{C1::MgO}}, színe: {{C1::fehér}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}

A magnézium-oxid vízben {{C1::alig}} oldódik.

A magnézium-oxid (égetett magnézia) erősen higroszkópos anyag, a gyógyszeripar {{C1::hashajtóként}} használja.

A magnézium-oxidot (égetett magnézia) az építőipar {{C1::tűzálló téglák}} készítésére használja.

A magnézium-oxid savakkal való reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::sav-bázis reakció}}.

A nátrium-hidroxid köznapi nevei {{C1::lúgkő}}, {{C1::marónátron}}.

A nátrium-hidroxid , képlete: {{C1::NaOH}}, színe: {{C1::fehér}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}

A nátrium-hidroxid rácstípusa {{C1::ionrács}}.

A nátrium-hidroxid {{C1::fehérjeoldó}} hatása miatt erős méreg.

A nátrium-hidroxid {{C1::erősen higroszkópos}} ({{C1::nedvszívó}}), ezért szárításra használják.

A nátrium-hidroxidot az ipar a {{C1::kősó}} ({{C1::NaCl}}) {{C1::vizes oldatának elektrolízisével}} állítja elő.

A zsírok nátrium-hidroxiddal való főzése a {{C1::szappangyártás}} egy lehetséges módja.

Nagy mennyiségű nátrium-hidroxidot használnak fel {{C1::alumíniumgyártás}} során is, a {{C1::bauxitból}} ezzel oldják ki az alumíniumvegyületeket.

A nátrium-hidroxid vízben való oldása hőszínezet szempontjából {{C1::exoterm}}.

A kalcium-hidroxid köznapi neve {{C1::oltott mész}}.

A kalcium-hidroxid , képlete: {{C1::Ca(OH)2}}, színe: {{C1::fehér}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}

A kalcium-hidroxid rácstípusa {{C1::ionrács}}.

A kalcium-hidroxid {{C1::rosszul}} oldódik vízben, de telített oldatának kémhatása {{C1::erősen lúgos}}.

A kalcium-hidroxid képződése hőszínezet szempontjából {{C1::exoterm}}.

A kalcium-hidroxidot mésztej készítésére használják, amely megköti a levegőből a szén-dioxidot, ez a folyamat játszódik le a {{C1::meszelés}} és a {{C1::habarcskészítés}} közben is.

A kalcium-hidroxid erősen vízelvonó, másnéven {{C1::higroszkópos}} tulajdonságú.

Q: A savas esők savas kémhatását a környezetszennyező {{C1::kén-dioxid és nitrogén-oxid}}-gázok légkörbe kerülése okozza.
A: Megjegyzés: a savas esők kialakulásának okai közé nem vesszük be a szén-dioxidot

Q: A mészoltás részecskeátmenet szempontjából {{C1::sav-bázis reakció}}.
A: Megjegyzés: a víz ad át protont az oxidionnak

Q: Az oxigén vízben {{C1::kis mértékben}} oldódik, mert {{C1::molekulái apolárisak}}.
A: Megjegyzés: a vízi élőlényeknek nélkülözhetetlen a vízben oldott oxigén

Q: Az oxigén alacsony hőmérsékleten {{C1::kevéssé}}, magas hőmérsékleten {{C1::rendkívül}} reakcióképes.
A: Megjegyzés: az oxigénmolekula stabil, kötési energiája nagy, ezért szükséges a magas hőmérséklet

Q: A víz változó keménységéért a vízben oldott {{C1::kalcium-és magnézium-hidrogén-karbonátok}} felelősek.
A: Megjegyzés: forraláskor a hidrogén-karbonátok oldathatatlan karbonátokká alakulnak

Q: A vas levegőn történő égése során {{C1::vas(III)-oxid}} keletkezik.
A: Megjegyzés: mivel az oxigén rendkívül erős oxidálószer, ezért háromszorosan pozitív ionok képződnek