Title: A szén és szervetlen vegyületei - közép
Tags: Közép Szén

Q: A kalcium-karbonátot az építőipar „égetve” [...] használja fel.
A: égetett mészként
Back Extra: Megjegyzés: a mészégetés valójában hőbontás, nem pedig oxigénnel való reakció

Q: A grafitot felhasználják az elektromotorok [...] is.
A: szénkeféihez
Back Extra: Megjegyzés: a szénkefe az áramvezetést biztosítja a mozgó és álló gépalkatrészek között

Q: A grafit puha anyag, mert rácsában a grafitsíkok között [...].
A: gyenge diszperziós kölcsönhatás alakul ki
Back Extra: Megjegyzés: általában a molekularácsos anyagok puhák, mely a részecskék között kialakuló másodrendű kölcsönhatásoknak köszönhető

Q: A szén-dioxid azonos állapotú levegőnél [...]}} sűrűségű.
A: nagyobb
Back Extra: Megjegyzés: Avogadro- törvényével bizonyítható

Q: A gyémántnak nincs oldószere, mert [...].
A: atomrácsos kristályokat alkot
Back Extra: Megjegyzés: az atomrácsos anyagoknak általában nincs oldószere (vagy csak nagyon csekély számú), mely a nehezen felszakítható kovalens kötéseknek köszönhető

Q: A grafitnak nincs oldószere, mert [...].
A: atomrácsos
Back Extra: Megjegyzés: az atomrácsos anyagoknak általában nincs oldószere (vagy csak nagyon csekély számú), mely a nehezen felszakítható kovalens kötéseknek köszönhető

Q: A gyémánt kristályrácsának típusa [...].
A: atomrács
Back Extra: Megjegyzés: térhálós atomrácsnak is szokták nevezni

Q: A grafit kristályrácsának típusa [...].
A: réteges atomrács
Back Extra: Megjegyzés: valójában három rácstípus jellemzői jelennek meg a grafit tulajdonságaiban (atomrács, fémrács, molekularács)

Az ásványi szenek olyan szenek, amelyek természetes módon keletkeztek felhalmozódott növényekből évmilliók alatt, magas hőmérsékleten, nagy nyomáson, levegőtől elzártan.

Q: A mesterséges szenek olyan szenek, amelyek ásványi szenek vagy más szerves anyagok [...] történő hevítésével állíthatók elő.
A: levegőtől elzárt térben

A természetes szenek felsorolása széntartalmuk szerinti növekvő sorrendben tőzeg, lignit, barnakőszén, feketekőszén, antracit

Q: [...] hívják.
A: A széntartalmú anyagok levegőtől elzárt térben történő hevítését száraz lepárlásnak vagy száraz desztillációnak

A koksz ásványi szenek száraz lepárlásából származó nagy széntartalmú, szilárd maradék.

Q: [...] [...] keletkező [...].
A: A korom; szénhidrogének hőbontásákor vagy nem tökéletes égésekor; finom eloszlású, porszerű szén

Fa, és a fogyasztásra alkalmatlan hús és vér száraz lepárlásának maradéka a faszén, a hússzén és a vérszén.

Q: Az aktív szén [...], [...].
A: nagy fajlagos felületű; szivacsos szerkezetű mesterséges szén

Q: Az aktív szén [...], ezért [...].
A: nagy fajlagos felületű; kiváló adszorbens

Q: Ha valami jó adszorbens, akkor [...].
A: a felületén képes más anyagokat megkötni

Q: A belekben keletkező káros gázok megkötésére aktív szenet használnak, mert [...].
A: kiváló adszorbens

Q: A grafit és a gyémánt egymásnak [...] módosulatai.
A: allotróp

Q: Az elemi szén két legfontosabb allotróp módosulata [...].
A: a grafit és a gyémánt

Q: A gyémánt rácsát [...] kötések tartják össze.
A: erős kovalens

Q: A gyémánt rácsában egy szénatom [...] másik szénatommal kapcsolódik kovalens kötéssel.
A: négy

Q: A gyémánt rácsában a szénatomok térbeli elrendeződése [...].
A: tetraéderes

Q: A gyémánt az elektromos áramot [...] vezeti, mert [...] és [...].
A: nem; nincsenek töltéssel rendelkező; elmozdulásra képes részecskék halmazában

Q: A gyémánt áramvezetés szempontjából [...].
A: szigetelő

Q: A grafit kristályrácsában egy síkon belül a szénatomok [...] kötéssel kapcsolódnak egymással.
A: erős kovalens

Q: A grafit kristályrácsában egy síkon belül a szénatomok [...] másik szénatommal kapcsolódnak kovalens kötéssel.
A: három

Q: A grafit kristályrácsában egy síkon belül a szénatomok elrendeződése [...].
A: hatszöges

Q: A grafit kristályrácsában a rétegek között [...] kölcsönhatás van.
A: gyenge diszperziós

Q: A grafit a papíron nyomot hagy, lehet vele írni, mert [...].
A: a grafitrétegek közötti gyenge diszperziós kölcsönhatás könnyen felszakítható

Q: A grafitban, a szénatomok negyedik elektronja a síkok között [...] alkot.
A: delokalizált elektronrendszert

Q: A grafit az elektromos áramot [...] vezeti, mert [...], [...].
A: jól; a grafitsíkok között delokalizált elektronok találhatók; melyek képesek elmozdulni

Q: A grafit színe: [...] halmazállapota: [...] keménysége: [...]
A: szürke; szilárd; puha

Q: A gyémánt színe. [...] halmazállapota: [...] keménysége: [...]
A: színtelen; szilárd; legkeményebb természetes anyag

Q: Az elemi szén redoxi szempontból [...].
A: redukálószer

Q: A szén égése hőszínezet szempontjából [...].
A: exoterm

Q: Az izzó szén szén-dioxiddal való reakciója részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: Az izzó szén szén-dioxiddal való reakciója hőszínezet szempontjából [...].
A: endoterm

Q: A szén reakcióját vízgőzzel [...] -reakciónak nevezzük.
A: vízgáz

Q: A szén [...] tulajdonságát használják ki a vasgyártás során, amikor vas-oxiddal reagáltatják.
A: redukáló

Q: A kokszot felhasználják [...], vagyis más anyaghoz adagolva javítják vele annak tulajdonságát.
A: ötvözőanyagként

Q: Az ásványi szén különböző formáit [...] használják fel.
A: tüzelőanyagként

Q: A grafitot az [...] használják, mert a rácsában a rétegek könnyen elcsúsznak, leválnak és nyomot hagynak.
A: írószergyártásban

Q: Mivel a gyémánt a legkeményebb természetes anyag, ezért a drágakőnek nem alkalmas gyémántokat [...] használják.
A: vágó - és csiszolóanyagként

Q: A gyémánt a legértékesebb [...], ezért ékszereket készítenek belőle.
A: drágakő

Q: A grafit elektromos vezető tulajdonsága miatt [...] használják elektrolizáló készülékekben.
A: elektródként

Q: A szén allotróp módosulatai közül standard állapotban [...] a stabilis módosulat.
A: a grafit

Q: A szén-monoxid vízben [...] oldódik.
A: nem

Q: A szén-monoxid sűrűsége az azonos állapotú levegőhöz viszonyítva [...].
A: közel azonos

Q: A szén-monoxid égése hőszínezet szempontjából [...] reakció.
A: exoterm

Q: A szénhidrogének és a szén [...] égésekor szén-monoxid keletkezik
A: nem tökéletes

Q: A szén-monoxidot az ipar [...] használja, hiszen elégetve nagy hőt fejleszt.
A: fűtőgázként

Q: Szén-monoxid belégzésekor [...] a sérülthöz, illetve, ha lehet kinyitni az ablakot, ajtót. Zárt helyiségbe ne menjünk be, mivel magunk is gyorsan eszméletünket veszthetjük és elhalálozhatunk.
A: orvost kell hívni

Q: A szén-monoxid ellen a közönséges gázálarc nem véd, ezért [...] álarcot kell viselni.
A: speciális szűrőbetéttel rendelkező

Q: A szén-dioxid molekula polaritása [...].
A: apoláris

Q: A szén-dioxid vízoldhatósága [...], mert [...], [...].
A: jó; habár molekulái apolárisak; kémiai reakcióba lép a vízzel

Q: A szén-dioxid nyomással és hűtéssel kondenzálható, a szilárd szén-dioxid neve [...].
A: szárazjég

Q: A szén-dioxid a legoxidáltabb szénvegyület, így [...] / [...].
A: nem égethető el; nem oxidálható

Q: A szén-dioxid kimutatása [...] történik.
A: meszes vízzel

Q: A légkör [...] alkotórésze.
A: állandó

Q: CO2 keletkezik a [...] égésekor, illetve [...] is növelik a mennyiségét.
A: szerves vegyületek; a biológiai oxidációt folytató élőlények

Q: CO2 keletkezik a [...].
A: robbanómotorok működésekor

Q: Az élelmiszeripar nagy mennyiségben használja fel a szén-dioxidot [...] és [...] gyártása során.
A: üdítőitalok; szódavíz

Q: Mivel az égést a szén-dioxid nem táplálja ezért [...] is használják.
A: tűzoltásra

Q: A hűtőipar szárazjeget vagyis [...] szén-dioxidot használ hűtésre.
A: szilárd

A szén-dioxid kis koncentrációban nélkülözhetetlen a fotoszintézishez.

Q: A levegőben 10 térfogatszázaléknál nagyobb szén-dioxid-koncentráció [...], [...] okoz.
A: eszméletvesztést; majd halált

Q: A szén-dioxid előállítása [...] reakciójával történik.
A: mészkő és sósav

Q: A szén-dioxid víz alatt [...], mert [...].
A: nem fogható fel; vízben kémiailag oldódik

Q: A szén-dioxidot szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert [...].
A: felfelé; sűrűsége nagyobb az azonos állapotú levegő sűrűségénél

Q: A szén-dioxid nagy mennyiségben hozzájárul az [...], ezzel pedig a globális felmelegedéshez, mert megakadályozza a Földről a hő világűrbe történő kisugárzódását.
A: üvegházhatáshoz

Q: A szénsav sav-bázis jellege szerint [...].
A: gyenge sav

Q: A szénsav [...] vegyület, csak híg vizes oldatban létezik.
A: bomlékony

Q: A szénsav szabályos sói a [...].
A: karbonátok

Q: A szénsav savanyú sói a [...].
A: hidrogén-karbonátok

Q: A nátrium-karbonát vízben [...] oldódik, mert [...].
A: jól; ionrácsos vegyület

Q: A nátrium-karbonátot felhasználják [...], [...].
A: vízlágyításnál; üveg-és szappangyártásban

Q: A szóda savakkal való reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis/protonátmenettel járó

Q: A szóda savakkal való reakciója során [...] gáz fejlődik.
A: szén-dioxid

Q: A kalcium-karbonát vízben [...] oldódik.
A: rosszul

Q: A kalcium-karbonátot az építőipar közvetlenül [...] használja fel.
A: márványként

Q: A magnézium-karbonátot felhasználja az egészségügy, [...] készítenek belőle.
A: sebhintőport

Q: A dolomit [...] kőzet.
A: hegységalkotó

Q: Az égetett mészből az építőipar oltott meszet készít vízzel (habarcs), amely a szén-dioxidot megkötve [...] szilárdul.
A: kalcium-karbonáttá

Q: A szódabikarbóna [...] megkötésére alkalmas, mert erősebb savak felszabadítják belőle a szén-dioxidot.
A: gyomorsav

Q: Mivel a szódabikarbóna hő hatására bomlik és szén-dioxid képződik belőle, ezért a szódabikarbóna [...] is használható a tészta lazításához.
A: sütéshez

Q: A kalcium- és a magnézium-hidrogén-karbonát (Ca(HCO3)2 és Mg(HCO3)2) a víz [...] keménységét okozó anyagok.
A: változó

Q: A kalcium- és a magnézium-hidrogén-karbonát vízben [...] oldódnak.
A: jól

Q: A grafit szürke színének oka [...].
A: a delokalizált elektronok jelenléte
Back Extra: Megjegyzés: a delokalizált elektronok a különböző hullámhosszú fénysugarakat könnyen elnyelik, ezért látjuk - a fémekhez hasonlóan - szürkének a grafitot

Front: A „mészégetés” reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CaCO3 → CaO + CO2}\) (hevítés)
Megjegyzés: a mészégetés valójában hőbontás

Front: A cseppkő képződésének egyenlete
Back: \(\ce{Ca(HCO3)2 → CaCO3 + H2O + CO2}\)

Front: A dolomit színe, halmazállapota, vízoldhatósága
Back: szürkésfehér, szilárd anyag, vízben rosszul oldódik

Front: A gyomorsav és a szódabikarbóna reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{NaHCO3 + HCl → NaCl + H2O + CO2}\)

Front: A habarcs megszilárdulásának egyenlete
Back: \(\ce{Ca(OH)2 + CO2 → CaCO3 + H2O}\)

Front: A hidrogén-karbonátion képlete
Back: \(\ce{HCO_3^-}\)

Front: A kalcium-karbonát színe, halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson)
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag

Front: A karbonátion képlete
Back: \(\ce{CO_3^2-}\)

Front: A magnézium-karbonát színe, halmazállapota, vízoldhatósága
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag, vízben rosszul oldódik

Front: A mészoltás egyenlete
Back: \(\ce{CaO + H2O → Ca(OH)2}\)

Front: A nátrium-hidrogénkarbonát hétköznapi neve
Back: szódabikarbóna

Front: A nátrium-karbonát hétköznapi nevei
Back: szóda, sziksó

Front: A nátrium-karbonát színe, halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson)
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag

Front: A szén bármely módosulatának tökéletes égése (egyenlet)
Back: \(\ce{C + O2 → CO2}\)

Front: A szén vas(III)-oxiddal történő reakciójának egyenlete (vasgyártás)
Back: \(\ce{Fe2O3 + 3C → 2 Fe + 3 CO}\)

Front: A szén-dioxid és a víz reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CO2 + H2O ⇌ H2CO3}\)

Front: A szén-dioxid és lúg (NaOH) reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CO2 + 2NaOH → Na2CO3 + H2O}\)

Front: A szén-dioxid kimutatásának reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CO2 + Ca(OH)2 → CaCO3 + H2O}\)

Front: A szén-dioxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: \(\ce{CaCO3 + 2 HCl → CaCl2 + H2O + CO2}\)

Front: A szén-dioxid színe, szaga, halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson)
Back: színtelen, szagtalan gáz

Front: A szén-monoxid égése (egyenlet)
Back: \(\ce{2CO + O2 → 2 CO2}\)

Front: A szén-monoxid élettani hatása
Back: erősen mérgező

Front: A szén-monoxid képződése izzó szén és szén-dioxid reakciójakor (egyenlet)
Back: \(\ce{C + CO2 → 2 CO}\)

Front: A szén-monoxid színe, szaga, halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson)
Back: színtelen, szagtalan gáz

Front: A szénsav reakciója vízzel (egyenlet)
Back: \(\ce{H2CO3 + H2O ⇌ H3O+ + HCO3−}\)

Front: A szénsav szerkezeti képlete

Front: A szóda képlete
Back: \(\ce{Na2CO3 ... 10 H2O}\)

Front: A szóda reakciója sósavval (egyenlet)
Back: \(\ce{Na2CO3 + 2 HCl = 2 NaCl + H2O + CO2}\)

Front: A szódabikarbóna színe, halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson), vízoldhatósága
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag, vízben jól oldódik

Front: A vízkő képződése forralás hatására (egyenletek)
Back: \(\ce{Ca(HCO3)2 → CaCO3 + H2O + CO2}\)
\(\ce{Mg(HCO3)2 → MgCO3 + H2O + CO2}\)

Front: Adszorpció
Back: Felületen való megkötődés.

Front: Allotrópia
Back: Az a jelenség, hogy bizonyos elemek különböző kristály- vagy molekulaszerkezetű módosulatokat képeznek.

Front: Az áramvezetés feltétele
Back: Álljanak rendelkezésre töltéssel rendelkező, elmozdulásra képes részecskék.

Front: Az izzó szén reakciója vízgőzzel (egyenlet)
Back: \(\ce{C + H2O ⇌ CO + H2}\)

Front: Az izzó szén szén-dioxiddal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{C + CO2 → 2 CO}\)

Front: Hőbontás
Back: Oxigénmentes térben történő hevítés hatására bekövetkező bomlás.

Front: Mit jelent, hogy valaminek nagy a fajlagos felülete?
Back: Egységnyi tömegét tekintve nagy felületű.

Front: A szódabikarbóna képlete: színe: halmazállapota: vízoldhatósága:
Back: NaHCO3
fehér, szilárd, jól oldódik