Title: Filtered Deck 15:37
Tags: Közép Nitrogén

Q: Az ammóniamolekulák között szilárd halmazállapotban kialakuló legerősebb kölcsönhatás [...].
A: a hidrogénkötés
Back Extra: Megjegyzés: a molekulában van olyan nagy elektronegativitású atom (nitrogén), melyhez kapcsolódik hidrogén, illetve a nagy elektronegativitású atomnak van nemkötő elektronpárja.

Q: Az ammónia párolgáshője nagy, melynek oka [...].
A: a cseppfolyós ammóniában lévő hidrogénkötések
Back Extra: Megjegyzés: a nagy párolgáshő azt jelenti, hogy sok energiára van szükség, hogy az adott folyadék elpárologjon, „nehezen” párolog el. A hidrogénkötés a legerősebb másodrendű kölcsönhatás, melynek felszakítására a cseppfolyós ammóniában viszonylag nagy energiára van szükség.

Q: A nitrogént elemi állapotban [...] és [...], illetve nitrogénvegyületek előállítására használják.
A: hűtésre; inert gázként
Back Extra: Megjegyzések: a/A nitrogént hűtésre cseppfolyós formájában használják. b/ Az inert gáz azt jelenti, hogy nem reakcióképes. Akkor hajtanak végre reakciókat nitrogéngázban, ha a levegő többi alkotóeleme (pl. oxigén) zavarná a reakciót.

Q: A nitrogénmolekula polaritása [...].
A: apoláris

Q: A nitrogén kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A nitrogén vízben [...] oldódik, mert [...].
A: nagyon kis mértékben; a nitrogén molekulái apolárisak

Q: A nitrogén közönséges körülmények között nem reakcióképes, mert [...], [...].
A: molekulájában a nitrogénatomtörzsek három kovalens kötéssel kapcsolódnak; melynek felszakításához nagy energiára van szükség

Q: A nitrogénmolekulában három kovalens kötés van az atomtörzsek között, ezért a nitrogén közönséges körülmények között [...].
A: nem reakcióképes

Q: A nitrogénmolekulában a kötési energia közel 1000 kJ/mol, ezért a nitrogén közönséges körülmények között [...].
A: nem reakcióképes

Q: A nitrogén és oxigén reakciója során (3000 ℃-on) [...] képződik.
A: nitrogén-monoxid

Q: A nitrogén és hidrogén reakciója hőszínezet szempontjából [...].
A: exoterm

Q: A nitrogén és hidrogén reakciója során [...] képződik.
A: ammónia

A nitrogén elemi állapotban a levegőben (78 térfogatszázalékban) fordul elő.

A nitrogén fontosabb vegyületei: ammónia és vegyületei, nitrátok, nitrogéntartalmú szerves vegyületek, fehérjék

Q: A nitrogént az iparban [...] állítják elő.
A: levegő cseppfolyósításával és desztillációjával

Q: A nitrogént [...], [...] előállítására használják.
A: ammónia; salétromsav és műtrágya

Q: Az ammóniamolekula polaritása [...].
A: poláris

Q: Az ammónia kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: Az ammóniát szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: lefelé; kisebb

Q: Az ammónia vízoldhatósága [...], mert [...], [...].
A: kitűnő; molekulái polárisak és hidrogénkötések kialakítására is képesek; illetve kémiai reakció is lejátszódik az ammónia-és vízmolekulák között

Q: Az ammónia apoláris oldószerekben [...] oldódik.
A: rosszul

Q: Az ammónia víz alatt nem fogható fel, mert [...].
A: vízben kitűnően oldódik

Q: Az ammónia vizes oldatának kémhatása [...].
A: lúgos

Q: A hidrogén-klorid és ammónia reakciója részecskeátmenet szempontjából [...].
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó reakció

Q: Az ammónia a természetben elsősorban [...] fordul elő.
A: szerves anyagok bomlástermékeként

Az ammóniaszintézis során vaskatalizátort alkalmaznak.

Q: Az ammóniát [...] gyártására használják.
A: salétromsav-és műtrágya

Q: Az ammóniát salétromsav-és műtrágyagyártás mellett [...] használják.
A: tisztításra és cseppfolyós állapotban hűtésre

Q: Az ammónia vizes oldatának neve [...].
A: szalmiákszesz

Q: Az ammóniából protonfelvétellel képződő ion neve [...].
A: ammóniumion

Q: Az ammóniumion alakja [...].
A: tetraéderes

Q: Az ammóniumsók rácstípusa [...].
A: ionrács

Q: Az ammóniumsók vízoldhatósága [...], mert [...].
A: jó; ionrácsos anyagok

Q: A nitrogén-dioxid vízben [...] oldódik, mert [...].
A: jól; kémiai reakcióba lép vele

Q: A salétromsav vízzel [...] elegyedik.
A: korlátlanul

Q: A salétromsav redoxi szempontból [...].
A: oxidálószer

Q: A híg salétromsav [...] fémekkel reagál és a reakció során [...] fejlődik.
A: negatív standardpotenciálú; hidrogéngáz

Q: A salétromsavat [...] gyártására használják.
A: műtrágya és robbanószer

Q: Az ammónia könnyen cseppfolyósítható, melynek oka [...].
A: a hidrogénkötésekre való hajlam
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogénkötés a legerősebb másodrendű kölcsönhatás

Front: A királyvíz összetétele
Back: tömény salétromsav és tömény sósav 1:3 térfogatarányú elegye

Front: A nitrogén és hidrogén reakciója (egyenlet)
Back: N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: A nitrogén és oxigén reakciója (egyenlet)
Back: N_2+O_2→2 NO

Front: A nitrogén miért csak közel 3000 ℃-on képes reagálni az oxigénnel?
Back: Mert a nitrogénmolekula kötési energiája nagy. / Mert a nitrogénmolekula rendkívül stabilis.

Front: A nitrogén oxigénnel milyen körülmények között reagál?
Back: Csak az elektromos ívfény hőmérsékletén (pl. villámláskor).

Front: A nitrogén szilárd halmazát összetartó legerősebb kölcsönhatás
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: A nitrogén színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: színtelen, szagtalan gáz Megjegyzés: a levegő fő alkotóeleme

Front: A nitrogén-dioxid élettani hatása és annak oka
Back: Mérgező, mert párosítatlan elektront tartalmaz molekulája, így rendkívül reakcióképes. megjegyzés: a párosítatlan elektront tartalmazó molekulákat gyököknek nevezzük

Front: A nitrogén-dioxid környezeti hatása
Back: A savas esők és a városi szmog egyik fő okozója.

Front: A nitrogén-dioxid színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), azonos állapotú levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: Vörösbarna, szúrós szagú gáz, azonos állapotú levegőnél nagyobb sűrűségű

Front: A pétisó fő összetevője
Back: ammónium-nitrát

Front: A pétisó összetétele
Back: ammónium-nitrát, mészkő

Front: A salétromsav köznapi neve
Back: választóvíz

Front: A salétromsav reakciója ammóniával (egyenlet)
Back: NH3 + HNO3 → NH4NO3 megjegyzés: ez a pétisó hatóanyagának előállítási egyenlete

Front: A salétromsav reakciója nátrium-hidroxiddal (egyenlet)
Back: HNO3 + NaOH → NaNO3 + H2O

Front: A salétromsav saverőssége
Back: erős sav

Front: A salétromsav sóinak összefoglaló neve
Back: nitrátok

Front: A salétromsav színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: színtelen, jellegzetes szagú folyadék

Front: A salétromsav vízben való oldásakor lejátszódó kémiai reakció egyenlete
Back: HNO_3+H_2 O→NO_3^-+H_3 O^+

Front: A szalmiáksó képlete
Back: NH4Cl

Front: Az ammónia báziserőssége
Back: gyenge bázis

Front: Az ammónia előállítása az iparban (egyenlet)
Back: N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: Az ammónia színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), azonos állapotú levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: színtelen, szúrós szagú gáz, a levegőnél kisebb sűrűségű

Front: Az ammónia vízben való oldásakor lejátszódó kémiai reakció (egyenlet)
Back: NH_3+H_2 O⇌ NH_4^++ OH^-

Front: Az ammóniaszintézis egyensúlyra vezető, exoterm folyamat. Miért használnak mégis mérsékelten magas hőmérsékletet (450 ℃) az előállításhoz?
Back: Hogy a reakciósebesség kellően nagy legyen. (Alacsony hőmérsékleten nagyon lassú lenne a reakció.)

Front: Az ammónium-klorid hétköznapi neve
Back: szalmiáksó

Front: Az ammónium-nitrát jól oldódik vízben. Milyen környezeti problémát okozhat túl sok pétisó használata?
Back: Természetes vizekbe kerülve eutrofizációt (algásodás) okozhat.

Front: Az ammónium-nitrát képlete
Back: NH4NO3

Front: Az ammónium-nitrát rácstípusa
Back: ionrács

Front: Az ammónium-nitrát színe, halmazállapota
Back: színtelen, szilárd anyag

Front: Mekkora nyomást alkalmaznak az ammóniaszintézis során?
Back: 20 MPa

Front: Mely fémeket passziválja a tömény salétromsav?
Back: A vasat és az alumíniumot.

Front: Mi a mészkőpor szerepe a pétisóban?
Back: Megakadályozza a higroszkópos (vízelvonó tulajdonságú) ammónium-nitrát összecsomósodását, így a műtrágyát egyenletesen lehet szétteríteni.

Front: Miből állítják elő az ammóniát az iparban?
Back: Elemi nitrogénből és hidrogénből.

Front: Miért alkalmaznak nagy nyomást (20 MPa) az ammóniaszintézis során?
Back: Mert a nagy nyomás gázreakciók esetén a sztöchiometriaiszám-csökkenés irányába tolja a reakciót, mely az ammóniaszintézis esetén a termékképződés iránya. megjegyzés: a reakcióegyenlet jobb oldalán összesen 4 mol gáz, a bal oldalán 2 mol gáz található N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: Miért alkalmaznak vaskatalizátort az ammóniaszintézis során?
Back: Hogy növeljék a reakciósebességet.

Front: Miért kisebb a sűrűsége az ammóniagáznak azonos állapotú levegőnél?
Back: Mert azonos állapotú gázok esetén minél nagyobb a gáz moláris tömege, annál nagyobb a sűrűsége (Avogadro törvénye miatt). Az ammónia moláris molekulatömege 17 g/mol, míg a levegő átlagos moláris tömege 29 g/mol.

Front: Milyen hőmérsékletet alkalmaznak az ammóniaszintézis során?
Back: 450 ℃

Front: Minek a fő alkotóeleme az ammónium-nitrát?
Back: pétisó/nitrogénműtrágya

Front: Minek a másik elnevezése a választóvíz?
Back: salétromsav

Front: Mire használják a királyvizet?
Back: Arany és platina oldására.

Front: Mit jelent, hogy a tömény oxidáló savak passziválnak fémeket?
Back: A tömény oxidáló savak hatására a fémek felületén egy tömör oxidréteg alakul ki. Ez megakadályozza, hogy a fém ezután híg savban feloldódhasson.

Front: Mivel tudjuk bizonyítani az ammónia kitűnő vízoldhatóságát?
Back: Szökőkútkísérlettel.