Title: E - A nitrogén
Tags: Nitrogén Közép Emelt

Q: Az ammóniamolekulák között szilárd halmazállapotban kialakuló legerősebb kölcsönhatás [...].
A: a hidrogénkötés
Back Extra: Megjegyzés: a molekulában van olyan nagy elektronegativitású atom (nitrogén), melyhez kapcsolódik hidrogén, illetve a nagy elektronegativitású atomnak van nemkötő elektronpárja.

Q: Az ammónia párolgáshője nagy, melynek oka [...].
A: a cseppfolyós ammóniában lévő hidrogénkötések
Back Extra: Megjegyzés: a nagy párolgáshő azt jelenti, hogy sok energiára van szükség, hogy az adott folyadék elpárologjon, „nehezen” párolog el. A hidrogénkötés a legerősebb másodrendű kölcsönhatás, melynek felszakítására a cseppfolyós ammóniában viszonylag nagy energiára van szükség.

Q: A nitritek a természetben [...] képződnek [...] hatására.
A: a szerves anyagok bomlásakor keletkező ammóniából; nitritfikáló baktériumok
Back Extra: Megjegyzés: a nitrifikáló baktériumok szervetlen anyagok oxidációjával nyernek energiát (pl. ammónia nitritté és nitráttá való oxidációjával)

Q: A nitráló elegy [...].
A: tömény salétromsav és tömény kénsav 1:2 térfogatarányú elegye
Back Extra: Megjegyzés: a vegyítési arány változhat

Q: A nitrogént elemi állapotban [...] és [...], illetve nitrogénvegyületek előállítására használják.
A: hűtésre; inert gázként
Back Extra: Megjegyzések: a/A nitrogént hűtésre cseppfolyós formájában használják. b/ Az inert gáz azt jelenti, hogy nem reakcióképes. Akkor hajtanak végre reakciókat nitrogéngázban, ha a levegő többi alkotóeleme (pl. oxigén) zavarná a reakciót.

Q: A nitrogénmolekula polaritása [...].
A: apoláris

Q: A nitrogén kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A nitrogén vízben [...] oldódik, mert [...].
A: nagyon kis mértékben; a nitrogén molekulái apolárisak

Q: A nitrogén közönséges körülmények között nem reakcióképes, mert [...], [...].
A: molekulájában a nitrogénatomtörzsek három kovalens kötéssel kapcsolódnak; melynek felszakításához nagy energiára van szükség

Q: A nitrogénmolekulában három kovalens kötés van az atomtörzsek között, ezért a nitrogén közönséges körülmények között [...].
A: nem reakcióképes

Q: A nitrogénmolekulában a kötési energia közel 1000 kJ/mol, ezért a nitrogén közönséges körülmények között [...].
A: nem reakcióképes

Q: A nitrogén és oxigén reakciója során (3000 ℃-on) [...] képződik.
A: nitrogén-monoxid

Q: A nitrogén és hidrogén reakciója hőszínezet szempontjából [...].
A: exoterm

Q: A nitrogén és hidrogén reakciója során [...] képződik.
A: ammónia

A nitrogén elemi állapotban a levegőben (78 térfogatszázalékban) fordul elő.

A nitrogén fontosabb vegyületei: ammónia és vegyületei, nitrátok, nitrogéntartalmú szerves vegyületek, fehérjék

Q: A nitrogént az iparban [...] állítják elő.
A: levegő cseppfolyósításával és desztillációjával

Q: A nitrogént [...], [...] előállítására használják.
A: ammónia; salétromsav és műtrágya

Q: Az ammóniamolekula polaritása [...].
A: poláris

Q: Az ammónia kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: Az ammóniát szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: lefelé; kisebb

Q: Az ammónia vízoldhatósága [...], mert [...], [...].
A: kitűnő; molekulái polárisak és hidrogénkötések kialakítására is képesek; illetve kémiai reakció is lejátszódik az ammónia-és vízmolekulák között

Q: Az ammónia apoláris oldószerekben [...] oldódik.
A: rosszul

Q: Az ammónia víz alatt nem fogható fel, mert [...].
A: vízben kitűnően oldódik

Q: Az ammónia vizes oldatának kémhatása [...].
A: lúgos

Q: A hidrogén-klorid és ammónia reakciója részecskeátmenet szempontjából [...].
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó reakció

Q: Az ammónia a természetben elsősorban [...] fordul elő.
A: szerves anyagok bomlástermékeként

Az ammóniaszintézis során vaskatalizátort alkalmaznak.

Q: Az ammóniát [...] gyártására használják.
A: salétromsav-és műtrágya

Q: Az ammóniát salétromsav-és műtrágyagyártás mellett [...] használják.
A: tisztításra és cseppfolyós állapotban hűtésre

Q: Az ammónia vizes oldatának neve [...].
A: szalmiákszesz

Q: Az ammóniából protonfelvétellel képződő ion neve [...].
A: ammóniumion

Q: Az ammóniumion alakja [...].
A: tetraéderes

Q: Az ammóniumsók rácstípusa [...].
A: ionrács

Q: Az ammóniumsók vízoldhatósága [...], mert [...].
A: jó; ionrácsos anyagok

Q: A nitrogén-dioxid vízben [...] oldódik, mert [...].
A: jól; kémiai reakcióba lép vele

Q: A salétromsav vízzel [...] elegyedik.
A: korlátlanul

Q: A salétromsav redoxi szempontból [...].
A: oxidálószer

Q: A híg salétromsav [...] fémekkel reagál és a reakció során [...] fejlődik.
A: negatív standardpotenciálú; hidrogéngáz

Q: A salétromsavat [...] gyártására használják.
A: műtrágya és robbanószer

Q: 1: [...]) hevítésével}} 2: [...]
A: Szalmiákszesz (ammónia tömény vizes oldata; Ammónium-klorid és lúg (nátrium-hidroxid) reakciójával

Q: Az ammónium-karbonát hétköznapi neve [...].
A: szalalkáli

Q: A szalmiáksó kémhatása [...], mert [...].
A: savas; az ammóniumionok savasan hidrolizálnak

Q: Az ammóniából – mely egy gyenge bázis – származó ammóniumionok a vízzel szemben [...] viselkednek.
A: gyenge savként

Q: A pétisó kémhatása [...], mert az [...].
A: savas; ammóniumionok savasan hidrolizálnak

Q: Az ammónia komplexképző sajátságú, mert [...], [...].
A: molekulája tartalmaz nemkötő elektronpárt; melynek segítségével datív kötést képes kialakítani fémionokkal

Q: A nitrogén-monoxid vízben [...] oldódik.
A: gyakorlatilag nem

Q: A nitrogén-monoxid laboratóriumban víz alatt [...], mert [...].
A: felfogható; gyakorlatilag nem oldódik

Q: A nitrogén-monoxid víz alatt [...], mert [...].
A: felfogható; vízben nem oldódik

Q: A réz reakciója tömény salétromsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: A salétromossav sói [...].
A: a nitritek

Q: A salétromossav csak híg vizes oldatban létezik, mert [...].
A: bomlékony

Q: A nitritek vízben [...] oldódnak, mert [...].
A: kitűnően; ionrácsos anyagok

Q: A salétromsav vízzel [...] elegyedik, mert [...], [...].
A: korlátlanul; molekulája poláris és hidrogénkötések kialakítására is képes; illetve a vízzel kémiai reakcióba is lép

A pétisó hatóanyagának előállítása (egyenlet)

Q: A chilei salétromot [...], illetve oxidáló tulajdonsága miatt [...] használják.
A: kerámia-és üveggyártásban; tűzijátékokban

Q: A kálium-nitrátot [...] használják.
A: műtrágyaként és tartósítószerként

Q: Az ezüst-nitrátot oxidáló hatása miatt a gyógyászatban [...], [...] használják.
A: fertőtlenítésre; bőrkinövések kezelésére

Q: Az ezüst-nitrátot, mint vízoldható ezüstvegyületet az analitikai kémiában gyakran használják, mert [...] [...], ezért [...].
A: az ezüstionok sok anionnal csapadékot képeznek; (pl. halogenid-és szulfidionokkal); bizonyos ionok kimutatására remekül használhatók

A nitrátok redoxi szempontból erős oxidálószerek.

Q: Az ammónia könnyen cseppfolyósítható, melynek oka [...].
A: a hidrogénkötésekre való hajlam
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogénkötés a legerősebb másodrendű kölcsönhatás

Q: Hogyan állítunk elő ammóniát laboratóriumban? 1: [...]) hevítésével}} 2: [...]
A: Szalmiákszesz (ammónia tömény vizes oldata; Ammónium-klorid és lúg (nátrium-hidroxid) reakciójával

Front: A \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\) -ion neve
Back: tetramin-réz(II)-ion

Front: A \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\) -ionok színe
Back: sötétkék

Front: A HNO2 neve
Back: salétromossav

Front: A királyvíz összetétele
Back: tömény salétromsav és tömény sósav 1:3 térfogatarányú elegye

Front: A lápisz képlete
Back: AgNO3

Front: A nátrium-nitrát hétköznap neve
Back: chilei salétrom

Front: A nitritek élettani hatása és annak oka
Back: Értágító hatásúak a belőlük felszabaduló nitrogén-monoxid miatt.

Front: A nitritek környezeti hatása
Back: A talajvízbe kerülve környezetszennyező hatásúak.

Front: A nitrogén és hidrogén reakciója (egyenlet)
Back: N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: A nitrogén és oxigén reakciója (egyenlet)
Back: N_2+O_2→2 NO

Front: A nitrogén miért csak közel 3000 ℃-on képes reagálni az oxigénnel?
Back: Mert a nitrogénmolekula kötési energiája nagy. / Mert a nitrogénmolekula rendkívül stabilis.

Front: A nitrogén monoxid színe, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: Színtelen gáz

Front: A nitrogén oxigénnel milyen körülmények között reagál?
Back: Csak az elektromos ívfény hőmérsékletén (pl. villámláskor).

Front: A nitrogén szilárd halmazát összetartó legerősebb kölcsönhatás
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: A nitrogén színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: színtelen, szagtalan gáz Megjegyzés: a levegő fő alkotóeleme

Front: A nitrogén-dioxid élettani hatása és annak oka
Back: Mérgező, mert párosítatlan elektront tartalmaz molekulája, így rendkívül reakcióképes. megjegyzés: a párosítatlan elektront tartalmazó molekulákat gyököknek nevezzük

Front: A nitrogén-dioxid környezeti hatása
Back: A savas esők és a városi szmog egyik fő okozója.

Front: A nitrogén-dioxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: Cu + 4 HNO3 → Cu(NO3)2 + 2 NO2 + 2H2O megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A nitrogén-dioxid színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), azonos állapotú levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: Vörösbarna, szúrós szagú gáz, azonos állapotú levegőnél nagyobb sűrűségű

Front: A nitrogén-dioxid vízben való oldódásának egyenlete
Back: 2 NO2 + H2O → HNO2 + HNO3 megjegyzés: a folyamat diszproporció (a nitrogén oxidációs száma +4-ről változott +3-ra és +5-re)

Front: A nitrogén-monoxid élettani hatása és annak oka
Back: Mérgező, mert komplexképző sajátságú, így a hemoglobinban lévő vasionokkal kötést alakít ki, illetve gyökmolekula lévén rendkívül reakcióképes.

Front: A nitrogén-monoxid környezeti hatása
Back: A savas esők és a városi szmog egyik fő okozója.

Front: A nitrogén-monoxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: 3 Cu + 8 HNO3 → 3 Cu(NO3)2 + 2 NO + 4 H2O megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A nitrogén-monoxid levegővel érintkezik (egyenlet)
Back: N_2+O_2→2 NO

Front: A pétisó fő összetevője
Back: ammónium-nitrát

Front: A pétisó kémhatásának kialakulásának egyenlete
Back: NH_4^++H_2 O⇌NH_3+H_3 O^+

Front: A pétisó összetétele
Back: ammónium-nitrát, mészkő

Front: A pokolkő képlete
Back: AgNO3

Front: A salétromossav képlete
Back: HNO2

Front: A salétromossav saverőssége
Back: gyenge sav

Front: A salétromsav bomlása (egyenlet)
Back: 2 HNO3 → 2 NO2 + H2O +’O’ megjegyzés: a felszabaduló nitrogén-dioxid és naszcensz (atomos) oxigén is mutatja, hogy a salétromsav erős oxidálószer

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 1.
Back: Ammóniaszintézis N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 2.
Back: Az ammónia oxidációja nitrogén-monoxiddá platinakatalizátorral 700 ℃-on 4 NH_3+5 O_2→4 NO+6 H_2 O

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 3.
Back: A nitrogén-monoxid oxigénnel azonnal nitrogén-dioxiddá alakul 2 NO+ O_2→2 NO_2

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 4.
Back: A nitrogén-dioxidot oxigén jelenlétében vízben elnyeletik 2 NO_2+H_2 O+1/2 O_2→2 HNO_3

Front: A salétromsav köznapi neve
Back: választóvíz

Front: A salétromsav reakciója ammóniával (egyenlet)
Back: NH3 + HNO3 → NH4NO3 megjegyzés: ez a pétisó hatóanyagának előállítási egyenlete

Front: A salétromsav reakciója nátrium-hidroxiddal (egyenlet)
Back: HNO3 + NaOH → NaNO3 + H2O

Front: A salétromsav saverőssége
Back: erős sav

Front: A salétromsav sóinak összefoglaló neve
Back: nitrátok

Front: A salétromsav színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: színtelen, jellegzetes szagú folyadék

Front: A salétromsav vízben való oldásakor lejátszódó kémiai reakció egyenlete
Back: HNO_3+H_2 O→NO_3^-+H_3 O^+

Front: A szalalkáli képlete
Back: (NH4)2CO3

Front: A szalmiáksó képlete
Back: NH4Cl

Front: A tömény salétromsav mely fémeket passziválja?
Back: A vascsoport elemeit (vas, kobalt, nikkel) és az alumíniumot.

Front: Amellett, hogy a nitrogén-monoxid vízben nem oldódik, milyen egyéb előnye van víz alatt felfogni a gázt?
Back: Az esetlegesen keletkező nitrogén-dioxid oldódik vízben, így elválasztható a nitrogén-monoxidtól.

Front: Az [Ag(NH3)2]+-ion neve
Back: diamin-ezüst(I)-ion

Front: Az ammónia báziserőssége
Back: gyenge bázis

Front: Az ammónia előállítása az iparban (egyenlet)
Back: N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: Az ammónia laboratóriumi előállítása ammóniumsóból (egyenlet)
Back: NH_4 Cl+NaOH→NH_3+NaCl+H_2 O

Front: Az ammónia színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), azonos állapotú levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: színtelen, szúrós szagú gáz, a levegőnél kisebb sűrűségű

Front: Az ammónia vízben való oldásakor lejátszódó kémiai reakció (egyenlet)
Back: NH_3+H_2 O⇌ NH_4^++ OH^-

Front: Az ammóniaszintézis egyensúlyra vezető, exoterm folyamat. Miért használnak mégis mérsékelten magas hőmérsékletet (450 ℃) az előállításhoz?
Back: Hogy a reakciósebesség kellően nagy legyen. (Alacsony hőmérsékleten nagyon lassú lenne a reakció.)

Front: Az ammónium-klorid hétköznapi neve
Back: szalmiáksó

Front: Az ammónium-nitrát jól oldódik vízben. Milyen környezeti problémát okozhat túl sok pétisó használata?
Back: Természetes vizekbe kerülve eutrofizációt (algásodás) okozhat.

Front: Az ammónium-nitrát képlete
Back: NH4NO3

Front: Az ammónium-nitrát rácstípusa
Back: ionrács

Front: Az ammónium-nitrát színe, halmazállapota
Back: színtelen, szilárd anyag

Front: Az ezüst-nitrát hétköznapi nevei
Back: pokolkő, lápisz

Front: Hány mol ammóniával alkot komplexet egy mol ezüstion?
Back: Kettő.

Front: Hány mol ammóniával alkot komplexet egy mol réz(II)-ion?
Back: Négy.

Front: Hogyan alakul ki a nitrogénatom körül a nemesgázszerkezet a salétromsav molekulájában?
Back: A nitrogén nemkötő elektronpárja delokalizálódik.

Front: Hogyan állíthatunk elő nitrogén-dioxidot laboratóriumban?
Back: Réz és legalább 50 tömeg%-os salétromsav reakciójával.

Front: Hogyan állíthatunk elő nitrogén-monoxidot laboratóriumban?
Back: Réz és közepesen tömény (30 tömeg%-os) salétromsav reakciójával.

Front: Hogyan járul hozzá a nitrogén-dioxid a savas esők kialakulásához?
Back: A vízzel salétromsavat és salétromossavat alkot.

Front: Hogyan járul hozzá a nitrogén-monoxid a savas esők kialakulásához?
Back: A levegő oxigénjével nitrogén-dioxiddá alakul, mely aztán vízzel salétromsavat és salétromossavat alkot.

Front: Mekkora nyomást alkalmaznak az ammóniaszintézis során?
Back: 20 MPa

Front: Mely fémeket passziválja a tömény salétromsav?
Back: A vasat és az alumíniumot.

Front: Mi a mészkőpor szerepe a pétisóban?
Back: Megakadályozza a higroszkópos (vízelvonó tulajdonságú) ammónium-nitrát összecsomósodását, így a műtrágyát egyenletesen lehet szétteríteni.

Front: Mi történik a nitrogén-monoxiddal levegőn? Miért?
Back: Azonnal megbarnul, mert igen reakcióképes. megjegyzés: a levegő oxigénjével reagál és vörösbarna nitrogén-dioxid képződik

Front: Miből állítják elő az ammóniát az iparban?
Back: Elemi nitrogénből és hidrogénből.

Front: Miért alkalmas a nátrium-hidroxid ammónia szalmiáksóból való előállítására?
Back: Mert az erősebb bázis kiszorítja a gyengébbet a sójából. Ebben az esetben az erős nátrium-hidroxid szorítja ki a gyengébb ammóniát a sójából.

Front: Miért alkalmaznak nagy nyomást (20 MPa) az ammóniaszintézis során?
Back: Mert a nagy nyomás gázreakciók esetén a sztöchiometriaiszám-csökkenés irányába tolja a reakciót, mely az ammóniaszintézis esetén a termékképződés iránya. megjegyzés: a reakcióegyenlet jobb oldalán összesen 4 mol gáz, a bal oldalán 2 mol gáz található N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: Miért alkalmaznak vaskatalizátort az ammóniaszintézis során?
Back: Hogy növeljék a reakciósebességet.

Front: Miért barnul meg állás közben az amúgy színtelen salétromsav?
Back: Mert fényérzékeny. A bomlásából származó nitrogén-dioxid miatt barnul meg az oldat.

Front: Miért kisebb a sűrűsége az ammóniagáznak azonos állapotú levegőnél?
Back: Mert azonos állapotú gázok esetén minél nagyobb a gáz moláris tömege, annál nagyobb a sűrűsége (Avogadro törvénye miatt). Az ammónia moláris molekulatömege 17 g/mol, míg a levegő átlagos moláris tömege 29 g/mol.

Front: Miért lehet ammóniát előállítani szalmiákszesz hevítésével?
Back: Mert a gázok vízben való oldása mindig exoterm folyamat. A hőmérséklet emelése egyensúlyok esetén az endoterm folyamatnak kedvez, mely ez esetben a gáz eltávozása az oldatból.

Front: Miért tartják a salétromsavat sötét üvegben?
Back: Mert fényérzékeny. Fény hatására bomlik.

Front: Milyen hőmérsékletet alkalmaznak az ammóniaszintézis során?
Back: 450 ℃

Front: Minek a fő alkotóeleme az ammónium-nitrát?
Back: pétisó/nitrogénműtrágya

Front: Minek a másik elnevezése a választóvíz?
Back: salétromsav

Front: Mire használják a királyvizet?
Back: Arany és platina oldására.

Front: Mit jelent, hogy a tömény oxidáló savak passziválnak fémeket?
Back: A tömény oxidáló savak hatására a fémek felületén egy tömör oxidréteg alakul ki. Ez megakadályozza, hogy a fém ezután híg savban feloldódhasson.

Front: Mivel tudjuk bizonyítani az ammónia kitűnő vízoldhatóságát?
Back: Szökőkútkísérlettel.

Front: A szalmiáksó kémhatásának kialakulásának egyenlete
Back: NH_4^++H_2 O⇌NH_3+H_3 O^+