Title: Szervetlen kémia
Tags: Közép Emelt Halogének Szén Nitrogén Dmréz Foszfor Pmfém Dmvas Fémek Smfém Dmcink Szilicium Hidrogén

Front: Az I. A csoport elemeinek összefoglaló neve
Back: alkálifémek

Front: Az II. A csoport elemeinek összefoglaló neve
Back: alkáliföldfémek

Front: Az alkálifémek felsorolása
Back: Li, Na, K, Rb, Cs

Front: Mely alkálifémek sűrűsége kisebb a vízénél?
Back: Lítium, nátrium, kálium Megjegyzés: az alkálifémek sűrűsége a csoporton belül fentről lefelé nő

Front: Nátrium és klór reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Na +Cl_2->2NaCl}\)

Front: Kalcium égése (egyenlet)
Back: \(\ce{2Ca +O_2->2CaO}\)

Front: Magnézium égése (egyenlet)
Back: \(\ce{2Mg +O_2->2MgO}\)

Front: A nátrium vízzel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Na +2H_2O->2NaOH +H_2}\)

Front: A kalcium vízzel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Ca +2H_2O->Ca(OH)_2 +H_2}\)

Front: Ha vízen úszó papírcsónakba rakjuk a nátriumot, mit tapasztalunk? Mi az oka ennek?
Back: A csónak meggyullad és sárga lánggal elég. Magyarázat: a nátrium és víz reakciója során képződő hő hatására meggyullad a papír. A sárga láng a nátrium lángfestésének köszönhető.

Front: Mi a különbség a nátrium és kálium vízzel való reakciójában? Mi a különbség magyarázata?
Back: A fejlődő hidrogén meggyullad és fakó ibolya lánggal ég. Magyarázat: a kálium vízzel való reakciója hevesebb, mint a nátriumé, a gyorsan fejlődő hidrogéngáz a hő hatására meggyullad, és a káliumra jellemző fakóibolya színnel ég)

Front: A kalcium sósavval való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Ca +2HCl->CaCl_2 +H_2}\)

Front: A nátrium-klorid hétköznapi nevei
Back: kősó, konyhasó

Front: A kősó képlete
Back: NaCl

Front: A konyhasó képlete
Back: NaCl

Front: A kálisalétrom képlete
Back: \(\ce{KNO3}\)

Front: A kálium-nitrát hétköznapi neve
Back: kálisalétrom

Front: A chilei salétrom képlete
Back: \(\ce{NaNO3}\)

Front: A nátrium-nitrát hétköznapi neve
Back: chilei salétrom

Front: A kalcium-karbonát hétköznapi nevei
Back: mészkő, márvány

Front: A mészkő képlete
Back: \(\ce{CaCO3}\)

Front: A márvány képlete
Back: \(\ce{CaCO3}\)

Front: A mészkő kémiai neve
Back: kalcium-karbonát

Front: A dolomit képlete
Back: \(\ce{MgCO3 · CaCO3}\)

Front: A nátrium és kálium élettani hatása
Back: nélkülözhetetlenek ionjaik: a sejtek ozmotikus viszonyainak fenntartása, ingerületi folyamatok

Front: A magnézium és kalcium élettani szerepük
Back: csontok, izomműködés

Front: Az alkáliföldfémek felsorolása
Back: Be, Mg, Ca, Sr, Ba

Front: A nátriumnak a levegő oxigénjével való reakciójának egyenlete
Back: \(\ce{2Na +O_2->Na_2 O_2}\) (nátrium-peroxid)

Front: A káliumnak a levegő oxigénjével való reakciójának egyenlete
Back: \(\ce{K +O_2->KO_2}\) (kálium-szuperoxid)

Front: A báriumnak a levegő oxigénjével való reakciójának egyenlete
Back: \(\ce{Ba +O_2->BaO_2}\) (bárium-peroxid)

Front: A nátrium reakciója nátrium-hidroxid-oldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{2Na +2H_2 O->2NaOH +H_2}\) Megjegyzés: az oldat víztartalmával reagál

Front: A bárium-szulfát felhasználása
Back: belek röntgenezésénél kontrasztanyag

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek ionjainak színe [...].
A: színtelen

Q: Az alkálifémek vegyületeinek vízoldhatóság általában [...].
A: jó

Q: A lítium lángfestése [...]
A: bíborvörös

Q: A nátrium lángfestése [...]
A: sárga

Q: A kálium lángfestése [...]
A: fakóibolya

Q: A kalcium lángfestése [...]
A: téglavörös

Q: A bárium lángfestése [...]
A: zöld

Q: A stroncium lángfestése [...]
A: kárminvörös

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek halmazállapota (25 C-on és standard nyomáson) [...].
A: szilárd

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek olvadáspontja [...].
A: alacsony

Q: Az alkálifémek alakíthatóságát tekintve [...]
A: puhák, könnyen alakíthatók.

Q: Az alkáliföldfémek alakíthatóságát tekintve [...].
A: viszonylag könnyen alakíthatók

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek reakciókészsége csoportjukon belül fentről lefelé [...], mert a [...]
A: nő; vegyértékelektronok egyre távolabb kerülnek az atommagtól, így könnyebben le is szakadnak.

Q: A berillium és magnézium felületén [...]a levegőn, mely [...]
A: védő oxidréteg alakul ki; megvédi a korróziótól.

Q: A kalciumot [...] tárolják, mert [...].
A: zárt üvegben; a levegő oxigénjének hatására lassan eloxidálódik

Q: A báriumot [...] tárolják, mert [...].
A: petróleum alatt; a levegő oxigénjével peroxidot és képez, eloxidálódik

Q: Az alkálifémek vízzel [...], mert [...]
A: reakcióba lépnek; standardpotenciáljuk kisebb, mint -0,83 V/ rendkívül erős redukálószerek.

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek vízzel való reakciójának hevessége a csoportjukon belül fentről lefelé [...], mert [...].
A: nő; az ionizációs hajlam nő/ a csoportok nagyobb rendszámú elemei erősebb redukálószerek

Q: Az alkáliföldfémek vízzel való reakciójának körülményei:
berillium: [...]
magnézium: [...]
kalcium, stroncium, bárium: [...]
A: nem reagál; csak forró vízben, lassan; hideg vízben is

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek redoxireakciókban betöltött szerepe alapján általában [...].
A: erős redukálószerek
Back Extra: Megjegyzés: elektronegativitásuk és standardpotenciáljuk alacsony

Q: Az alkáliföldfémek redukálóképessége az alkálifémeknél [...].
A: alacsonyabb

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek sűrűség alapján [...].
A: könnyűfémek
Back Extra: Megjegyzés: a könnyűfémek sűrűsége 5 g/cm3-nél kisebb

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek lángfestésének oka a kis elektronegativitás, ezáltal a [...]
A: könnyen gerjeszthető vegyértékelektronjaik.
Back Extra: Megjegyzés: a megfelelő fémsó (általában fém-klorid) oldatának elpárologtatásával kovalens jellegű ionpárok jönnek létre a gáztérben, melyek energia hatására atomjaikra bomlanak. Az így keletkezett fématomok vegyértékelektronjai gerjesztődnek.

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémek lángfestésének oka [...], ezáltal a könnyen gerjeszthető vegyértékelektronjaik.
A: a kis elektronegativitás
Back Extra: Megjegyzés: a megfelelő fémsó (általában fém-klorid) oldatának elpárologtatásával kovalens jellegű ionpárok jönnek létre a gáztérben, melyek energia hatására atomjaikra bomlanak. Az így keletkezett fématomok vegyértékelektronjai gerjesztődnek.

Q: Az alkálifémek lúgoldatokkal reagálnak, mert [...].
A: a vízzel, mint oldószerrel lépnek reakcióba

Q: Az alkáliföldfém-hidroxidok oldhatósága a fém rendszámának növekedésével [...].
A: nő
Back Extra: Megjegyzés: a magnézium-hidroxid vízben csapadék, a kalcium-hidroxid oldhatósága erősen korlátozott (könnyen csapadékot ad), a nagyobb rendszámú alkáliföldfémek-hidroxid vízben jól oldódó vegyületek

Q: Az alkáliföldfém-szulfátok oldhatósága a fém rendszámának növekedésével [...].
A: csökken
Back Extra: Megjegyzés: a bárium-szulfát fehér csapadék

Q: Az alkáli-és alkáliföldfémeket [...] állítják elő.
A: kloridjaik olvadékelektrolízisével

Q: Fémnátriumot [...] állítanak elő.
A: nátrium-klorid olvadékának elektrolízisével

Q: A kálium-szuperoxidban (\(\ce{KO_2}\)) az oxigén oxidációs száma [...].
A: -0,5

Q: A nátrium-peroxidban (\(\ce{Na_2 O_2}\)) az oxigén oxidációs száma [...].
A: -1

A nátrium vízzel való reakciójának tapasztalatai és azok magyarázata:
1/  a víz tetején marad (magyarázat: kisebb a sűrűsége a vízénél) 
2/  pezsgés, buborékképződés, sistergés (magyarázat: hidrogéngáz fejlődik) 
3/  mozog a nátriumdarabka (magyarázat: a fejlődő hidrogéngáz továbblöki a nátriumdarabkát)
4/  a nátriumdarabka gömb alakot vesz fel (magyarázat: a reakció exoterm, melynek hatására megolvad a nátrium felülete

Q: Az alkálifémek nagy reakciókészségük miatt a levegő alkotórészeivel reakcióba lépnek, ezért [...] tárolják ezeket.
A: petróleum alatt
Back Extra: Megjegyzés: a petróleumolaj elzárja a levegőtől a fémet, a petróleum maga nem lép reakcióba a fémekkel

Front: Az alumínium híg savakból milyen gázt fejleszt?
Back: Hidrogént.

Front: Mi a kalcinálás az alumíniumgyártásban?
Back: Az alumínium-hidroxid hevítéssel történő vízmentesítése.

Front: Az alumínium és vas(III)-oxid termitreakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al +Fe_2O_3 →2 Fe +Al_2O_3}\)

Front: Az alumínium ipari előállításához használt nyersanyag neve
Back: bauxit

Front: Az alumínium ipari előállításának két fő munkaszakasza
Back: timföldgyártás, a timföld elektrolízise

Front: Mi a timföldgyártás célja?
Back: A timföld (tiszta alumínium-oxid) elválasztása a bauxit egyéb komponenseitől (pl. vas-oxidoktól).

Front: Mi a timföld elektrolízisének célja?
Back: Fémalumínium előállítása redukcióval.

Front: Mit jelent, hogy egy fém tömény oxidáló savak hatására passziválódik?
Back: Az oxidáló sav hatására a védő oxidréteg tömörré válik. A passzivált fém ezután híg savban sem oldható már fel.

Front: Az alumínium reakciója sósavval (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al +6HCl →2AlCl_3 +3H_2}\)

Front: Az alumínium klórral való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al +3 Cl_2 →2AlCl_3}\)

Front: Az alumínium jóddal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al +3I_2 →2 AlI_3}\)

Front: Az alumínium oxigénnel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{4Al +3O_2 →2Al_2 O_3}\)

Front: Az ólomnak és vegyületeinek élettani hatása
Back: mérgező

Front: Az ólom reakciója tömény salétromsavval (egyenlet)
Back: \(\ce{Pb +2HNO_3 →PbO +H_2O +2NO_2}\)

Front: Az ólom reakciója tömény kénsavval (egyenlet)
Back: \(\ce{Pb +H_2SO_4 →PbO +H_2O +SO_2}\)

Front: Az ón és ólom lehetséges oxidációs számai vegyületeikben
Back: +2, +4

Front: Az alumínium oldódása nátrium-hidroxid-oldatban (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al +2NaOH +6H_2O →2Na[Al(OH)_4] +3H_2}\)

Front: Az alumínium akvakomplexének képlete
Back: \(\ce{[Al(H_2O)_6]^3+}\)

Front: Az alumínium hidroxokomplexének képlete
Back: \(\ce{[Al(OH)_4]^-}\)

Front: Az alumínium akvakomplexének színe
Back: színtelen

Front: Az alumínium hidroxokomplexének színe
Back: színtelen

Front: A kalcinálás reakcióegyenlete (alumíniumgyártás)
Back: \(\ce{2 Al(OH)_3→Al_2 O_3 +3 H_2 O}\)

Front: A kriolit képlete
Back: \(\ce{Na3AlF6}\)

Front: A timföld elektrolízisének reakcióegyenletei (katód, anód)
Back: katód: \(\ce{4Al^3+ +12 e^- -> 4 Al}\),
anód: \(\ce{6 O^2- →3O_2 +12 e^-}\)

Front: Az alumínium vízzel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2 Al +6 H_2O →2Al(OH)_3 +3 H_2}\),
Megjegyzés: vízzel csak a védő oxidréteg megbontása után reagál

Q: Az alumínium színe [...].
A: szürke

Q: Az alumínium sűrűsége szerint [...].
A: könnyűfém

Q: Az alumínium megmunkálhatósága [...].
A: kiváló

Q: Az alumínium hő-és elektromos vezetése [...].
A: jó

Q: Az alumínium reakcióképes fém, mert [...]
A: elektronegativitása és standardpotenciálja alacsony.

Q: Az alumínium redoxireakciókban általában a [...] szerepét tölti be.
A: redukálószer

Q: Az alumínium levegőn [...], mert felületén [...] alakul ki.
A: nem korrodálódik; védő oxidréteg

Q: Az alumínium híg ásványi savakkal reagál, mert [...] fém.
A: negatív standardpotenciálú

Q: Az alumínium tömény oxidáló hatású savakban (tömény kénsav és salétromsav) [...].
A: passziválódik

Q: Az alumínium erős [...], ezért fém-oxidokból képes a fémionokat redukálni. Ez a speciális reakció a [...].
A: redukálószer; termitreakció

Q: A termitreakció során egy nagy redukálóképességű fém redukálja [...] magas hőmérsékleten.
A: egy másik fém oxidjában lévő fémionokat

Q: A termitreakciót főként [...] használják.
A: vasút sínek összehegesztésére

A timföldgyártás lépései: 1/ a bauxit őrlése,
2/ feltárás (oldás) tömény NaOH-oldatban magas hőmérsékleten és nyomáson,
3/ ülepítés, szűrés,
4/ az alumínium-hidroxid kicsapása vízzel való hígítással
5/ kalcinálás: az alumínium-hidroxid hevítéssel történő vízmentesítése

Q: A vörösiszap [...] tartalmazza.
A: a bauxit lúgban nem oldódó komponenseit

Q: A vörösiszap színét [...] adják.
A: a bauxit lúgban nem oldódó vasvegyületei

Q: A timföld olvadékelektrolízise során az alumínium-oxid olvadáspontjának csökkentésére [...] használnak.
A: kriolitot

Q: A timföld olvadékelektrolíziséhez kriolitot használnak, hogy [...].
A: csökkentsék az olvadáspontot
Back Extra: Megjegyzés: az alumínium-oxid olvadáspontja kb. 2000 ℃, míg kriolitban oldva csak kb. 1000 ℃)

Q: A timföld elektrolízise során az anódon [...] fejlődik, mely magas hőmérsékleten reakcióba lép az anód anyagával -ami grafit- így azt folyamatosan pótolni kell.
A: oxigéngáz

Q: A timföld elektrolízise során az anódon keletkező oxigéngáz reakcióba lép az anód anyagával, így [...] fejlődik.
A: szén-monoxid és szén-dioxid

Q: A timföld elektrolíziséhez használt elektródok anyaga [...].
A: grafit

Q: A timföld elektrolíziséhez használt berendezés az [...].
A: alumíniumkohó

Q: Az alumínium vegyületei színe általában [...], mert az alumíniumion [...] ion, így [...] gerjeszthetőek.
A: színtelen; nemesgázszerkezetű; vegyértékelektronjai csak nehezen

Q: Az aluminioumot kis sűrűsége, illetve jó elektromos-és hővezetése miatt széleskörben felhasználják. Gyártanak belőle [...].
A: csomagolóanyagokat, vezetékeket, járműveket, csöveket

Q: A vízoldható alumíniumvegyületek élettani hatása [...].
A: egészségkárosító

Q: Az akkumulátorok töltéskor [...] cellaként, használatkor [...] funkcionálnak.
A: elektrolizáló; galváncellaként

Q: A savas ólomakkumulátor anódjának anyaga [...], katódjának anyaga pedig [...]. Ezek kb. 30 tömegszázalékos [...] merülnek.
A: ólom; ólom(IV)-oxid; kénsavoldatba

Q: Az ón és az ólom remek ötvözőfémek. Egymással alkotott ötvözetük például a [...].
A: forrasztóón
Back Extra: Megjegyzés: a forrasztóónt alacsony olvadáspontja miatt fémek forrasztásához használják

Q: Az ón és réz ötvözete a [...].
A: bronz

Q: A bronz [...] ötvözete.
A: az ón és réz

Q: Az ólom sugárzásvédő hatása miatt [...] védőköpenynek és [...] használják.
A: röntgenvizsgálatok során; atomreaktorokban

Q: Az alumínium elemi cellájának típusa [...].
A: lapcentrált kockarács

Q: Az alumínium elemi cellájának típusa lapcentrált kockarács, ezért megmunkálhatósága [...].
A: kitűnő
Back Extra: Megjegyzés: a lapcentrált kockarácsban kristályosodó fémek megmunkálhatósága általában jó, mert a fémrétegek viszonylag kis erőhatásra képesek elcsúszni egymáson.

Q: Az alumínium vízzel [...] reagál.
A: csak a védő oxidréteg megbontása után

Q: Az alumínium védő oxidrétegét valamilyen savas oldattal, általában [...] bontjuk meg.
A: higany(II)-klorid-oldattal

Q: Az alumínium amfoter fém, tehát [...]
A: sav-és lúgoldatban egyaránt oldódik.

Q: A tiszta alumínium-oxid a [...], melynél csak a gyémánt keményebb ásvány.
A: korund

Q: Piros, alumínium-oxidból álló drágakő a [...].
A: rubin

Q: Kék, alumínium-oxidból álló drágakő a [...].
A: zafír

Q: Az alumíniumtartalmú szilikátok mállásterméke [...].
A: az agyag

Q: Az ón és ólom színe [...].
A: szürke

Q: Az ón és az ólom sűrűségük szerint [...].
A: nehézfém

Q: Az ón és ólom megmunkálhatósága [...].
A: jó
Back Extra: Megjegyzés: puha fémek

Q: Az ón és ólom levegőn [...], mert felületükön [...].
A: nem korrodálódik; védő oxidréteg alakul ki

Q: Az ólom negatív standardpotenciálú, híg sósavban és kénsavoldatban oldódása megindul, azonban [...], mert [...] oldódik vízben, [...] ezzel a fém felületét.
A: gyorsan leáll; az ólom(II)-klorid és ólom(II)-szulfát rosszul; passziválva

Q: Az ólom negatív standardpotenciálú, azonban híg salétromsavban alig oldódik, mert [...] (energiaigényes folyamat).
A: a hidrogénnek az ólom felületén túlfeszültsége van

Q: Az ólom tömény oxidáló savakban (tömény salétromsavban és kénsavban [...].
A: oxidálódik és nem oldódik

Q: A Fe2+ ionoknak fontos élettani szerepük van, például a [...] részében találhatóak meg, [...] felelősek.
A: hemoglobin  hem; a vörösvértestek oxigénszállításáért

Q: A hidratált Co2+ színe [...].
A: rózsaszín

Q: A hidratált Fe2+ színe [...]
A: zöld

Q: A hidratált Fe3+ színe [...]
A: sárga

Q: A kobalt és a nikkel elektronegativitása a vaséhoz hasonlóan [...].
A: közepes

Q: A kobalt és a nikkel híg ásványi savakkal [...], mert [...] fémek.
A: reagálnak; negatív standardpotenciálú

Q: A kobalt és a nikkel oxidációs száma [...] a nemfémes elemekkel alkotott vegyületeikben.
A: +2

Q: A kobalt és a nikkel tömény oxidáló hatású savakban (tömény kénsav és salétromsav) [...].
A: passziválódnak
Back Extra: Megjegyzés: a vashoz hasonlóan

Q: A kobalt ion képlete [...]
A: \(\ce{Co^2+}\)

Q: A kobalt levegőn [...], mert [...] alakul ki.
A: nem korrodálódik; felületén védő oxidréteg

Q: A kobalt vegyületei [...] az emberei szervezetre, [...].
A: károsak; rákkeltőek

Q: A kohó alján megy végbe:
1/ [...]
2/ [...]
3/ és a [...].
A: a vas-oxid és a koksz reakciója,; a szén-dioxid szénmonoxiddá való redukciója; salakképződés is

Q: A kohó alsó részében elég magas a hőmérséklet [...] reakciójához.
A: az oxigén és a vas-oxid

Q: A kohó középső harmadában a [...] redukálja a vasércet.
A: szén-monoxid

Q: A koksz szerepe a nagykohóban: 1/ [...], 2/ [...], 3/ [...]
A: redukálószer; tüzelőanyag; ötvözőanyag

Q: A \(\ce{Ni^2+}\) színe [...].
A: almazöld

Q: A nikkel ion képlete [...]
A: \(\ce{Ni^2+}\)

Q: A nikkel levegőn [...], mert [...] alakul ki.
A: nem korrodálódik; felületén védő oxidréteg

Q: A nikkelt [...] használják fel, de néhány ember [...] lehet rá.
A: ötvözőanyagként; allergiás

Q: A nyersvas széntartalma 3-4% körüli, az acélgyártás során ezt [...].
A: csökkentik

Q: A nyersvas tetején összegyűlő [...] megvédi azt az [...].
A: salak; oxidációtól

Q: A salakképző szerepe a nagykohóban a [...] reakció.
A: vasérc meddőkőzetével való
Back Extra: Megjegyzés: a meddőkőzetet a vasérc vasat nem tartalmazó szennyezései alkotják

Q: A [...] a kohó tetején áramlik ki.
A: torokgáz

Q: A torokgáz [...], ezzel [...].
A: éghető; melegítik elő a levegőt

Q: A [...] savak (tömény kénsav és salétromsav) a vasat [...].
A: tömény oxidáló; passziválják

Q: A vas a levegőn [...], mert a felületén a kialakuló oxidréteg [...].
A: korrodálódik; szivacsos szerkezetű és nem védi meg

Q: A vas elektronegativitása [...].
A: közepes

Q: A vas elemi állapotban ritkán található meg a Földön, de számos [...] fellelhető a Földön.
A: vasérc

Q: A vas fontos része az úgynevezett [...] enzimeknek is, amelyek az ember [...] és tároló folyamataiban vesznek részt.
A: citokróm; energianyerő

Q: A vas híg ásványi savakkal reagál, mert [...] fém.
A: negatív standardpotenciálú

Q: A vas közönséges körülmények között [...] kristályosodik, ezért nem lehet szobahőmérsékleten megmunkálni.
A: tércentrált kockarácsban

Q: A vas mechanikailag [...] fémnek tekinthető.
A: kemény

Q: A vas [...] standardpotenciálú fém.
A: negatív

Q: A vas tömény oxidáló hatású savakban (tömény kénsav és salétromsav) [...].
A: passziválódik

Q: A vas(II)-ionokat tartalmazó oldatok színe levegőn állva  [...], mert [...].
A: halványzöldből sárgás színűvé válik; a levegő oxigénje vas(III)-ionokká oxidálja a vas(II)-ionokat

Q: A vascsoport elemei [...], vagyis mágneses [...] és a [...]
A: ferromágnesesek; mező hatására maguk is mágnesessé válnak; mező eltávolítása után is azok maradnak.

Q: A vasgyártás során felülről adagolják a [...] alulról vezetik be a [...].
A: vasérc, a koksz és a salakképző keverékét; forró levegőt

A vasgyártáshoz négyféle alapanyagra van szükség: 1/ vasérc, 2/ koksz, 3/ levegő, 4/ salakképző anyag (általában mészkő).

Q: A vízmentes \(\ce{Co^2+}\) színe [...].
A: kék

Q: A vörösen izzó vas [...] kristályosodik, mely lehetővé teszi a vas megmunkálását magas hőmérsékleten.
A: lapcentrált kockarácsban

Q: Az acél kémiai ellenállóképességét [...] lehet javítani.
A: ötvözéssel

Q: Az acél mechanikai tulajdonságait [...] lehet tovább javítani.
A: hőkezeléssel

Q: Az acélgyártás célja [...].
A: a nyersvas széntartalmának csökkentése

Q: Az acélgyártás során [...] használnak, hogy a nyersvasból a szén egy részét [...] alakítsák és így acél lesz a nyersvasból.
A: forró oxigént vagy forró levegőt; szén-dioxiddá

Q: Az olvadt [...] a kohó aljában gyűlik össze.
A: nyersvas

Front: A kobalt és a nikkel híg savakból milyen gázt fejleszt?
Back: Hidrogént.

Front: A vas lehetséges oxidációs számai vegyületeiben
Back: +2, +3

Front: A kobalt és a kén reakciója (egyenlet)
Back: Co + S → CoS

Front: A nikkel és a kén reakciója (egyenlet)
Back: Ni + S → NiS

Front: A kobalt és híg sósav reakciója (egyenlet)
Back: Co + 2 HCl → CoCl2 + H2

Front: A kobalt és híg kénsav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Co + H2SO4 → CoSO4 + H2}\)

Front: A nikkel és híg sósav reakciója (egyenlet)
Back: Ni + 2 HCl → NiCl2 + H2

Front: A nikkel és híg kénsav reakciója (egyenlet)
Back: Ni + H2SO4 → NiSO4 + H2

Front: Az acél mechanikai tulajdonságai a nyersvashoz képest
Back: rugalmasabb, szívósabb, nem törékeny

Front: A szén-monoxid és a vasérc reakciója (egyenlet)
Back: Fe2O3 + 3 CO → 2 Fe + 3 CO2

Front: A vas híg savakból milyen gázt fejleszt?
Back: Hidrogént.

Front: A vas oxigénnel való reakciója (egyenlet)
Back: 4 Fe + 3 O2 → 2 Fe2O3
Megjegyzés: a vas erős oxidálószerekkel való reakciója során (pl. klór, oxigén) Fe3+ ionokat alkot

Front: A vas oxigénnel való reakciójában keletkező termék neve
Back: vas(III)-oxid

Front: A vas és a kén reakciója (egyenlet)
Back: Fe + S → FeS

Front: A vas és a klór reakciója (egyenlet)
Back: 2 Fe + 3 Cl2 = 2 FeCl3 Megjegyzés: a vas erős oxidálószerekkel való reakciója során (pl. klór, oxigén) Fe3+ ionokat alkot

Front: A vas klórral való reakciójában keletkező termék neve
Back: vas(III)-klorid

Front: A vas és sósav reakciója (egyenlet)
Back: Fe + 2 HCl → FeCl2 + H2
Megjegyzés: a reakció során Fe2+-ionok keletkeznek, mely a levegő oxigénjének hatására állás közben Fe3+-ionokká oxidálódnak

Front: A vas és a híg kénsav reakciója
Back: Fe + H2SO4 → FeSO4 + H2

Front: A koksz (szén) égése a nagykohóban (egyenlet)
Back: C + O2 → CO2

Front: Az koksz és a vas(III)-oxid reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Fe2O3 + 3 C → 2 Fe + 3 CO}\)

Front: A salakképződés reakciója a nagykohóban (egyenlet)
Back: CaCO3 + SiO2 → CaSiO3 + CO2

Front: A nagykohó alján a szén-dioxid szén-monoxiddá redukálódik (egyenlet)
Back: C + CO2 → 2 CO

Q: A bronz [...] ötvözete.
A: réz és ón

Q: A Cu+-ion színe [...]
A: színtelen

Q: A fémezüstnek [...] hatása van.
A: gomba- és baktériumölő

Q: A hidratált \(\ce{Cu^2+}\) színe: [...]
A: halványkék

Q: A királyvíz [...]
A: tömény salétromsav és sósav 1:3 térfogatarányú elegye.

Q: A réz (Cu) [...] elektromos és hővezető.
A: kitűnő

Q: A réz (Cu) színe: [...] sűrűsége alapján: [...] megmunkálhatósága: [...]
A: vörös; nehézfém; könnyen megmunkálható

Q: A réz [...] és szulfidos ércekben is megtalálható a természetben.
A: elemi állapotban

Q: A réz elemi állapotban és s[...] is megtalálható a természetben.
A: zulfidos ércekben

Q: A réz híg ásványi savakkal nem reagál, mert [...] fém.
A: pozitív standardpotenciálú

Q: A réz kevésbé gyakori ionjának képlete: [...]
A: Cu+

Q: A réz leggyakoribb ionjának képlete: [...]
A: \(\ce{Cu^2+}\)

Q: A réz nedves levegőn bezöldül, mert [...]
A: zöld színű patina keletkezik a felületén.

Q: A réz oxidációját a levegőn segítik a nem oxidáló savak (pl. ecetsav), ezért nem tanácsos [...]
A: rézedényben savanyú ételeket tárolni.

Q: A réz reakciója forró, tömény kénsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: A réz reakciója tömény salétromsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: A réz száraz levegőn [...], mert {{C2::reakcióba lép az oxigénnel és CuO keletkezik}}.
A: megsötétedik

Q: A réz tömény, oxidáló savakban (forró, tömény kénsavban és salétromsavban) [...].
A: oldódik

Q: A rézcsoport elemei (réz, ezüst, arany) értékesek, ezért a [...] is előszeretettel alkalmazzák őket díszítésre, a pompa megteremtésére.
A: képzőművészetben

Q: A rézcsoport elemei [...] elektronegativitású fémek.
A: nagy
Back Extra: Megjegyzés: Az elektronegativitás rendhagyó módon a rendszám növekedésével nő.

Q: A rézcsoport elemei [...] standardpotenciálú fémek.
A: pozitív

Q: A rézcsoport elemeit felhasználják [...] készítésére, mert jól megmunkálhatók és különleges a színük.
A: ékszerek

Q: A rézcsoport elemeit [...] miatt az elektronika is használja.
A: jó elektromos vezetőképességük

Q: A rézgálic színe [...].
A: kék

Q: A rézgálicot [...] használják.
A: permetezőszerként

Q: A sárgaréz [...] ötvözete.
A: réz és cink

Q: A vízmentes \(\ce{Cu^2+}\) színe: [...]
A: színtelen

Q: Az Ag+-ion színe: [...]
A: színtelen

Q: Az arany (Au) [...] elektromos és hővezető.
A: kitűnő

Q: Az arany felülete [...] a levegőn.
A: nem változik

Q: Az arany hevítésekor [...] az oxigénnel.
A: nem reagál

Q: Az arany híg ásványi savakkal nem reagál, mert [...] fém.
A: pozitív standardpotenciálú

Q: Az arany tömény, oxidáló savakban (forró, tömény kénsavban és salétromsavban) [...].
A: nem oldódik

Q: Az aranyat csak a [...] oldja.
A: királyvíz (a tömény salétromsav és sósav 1:3 térfogatarányú elegye)

Q: Az ezüst (Ag) [...] elektromos és hővezető.
A: kitűnő

Q: Az ezüst felületén [...] színű ezüst-szulfid keletkezik, ha a levegőben [...].
A: fekete; kén-hidrogén van jelen

Q: Az ezüst híg ásványi savakkal nem reagál, mert [...] fém.
A: pozitív standardpotenciálú

Q: Az ezüst ionjának képlete:[...]
A: Ag+

Q: Az ezüst levegőn történő hevítésekor [...], de [...], így [...].
A: reagál az oxigénnel; a keletkező ezüst-oxid elbomlik; nem égethető el

Q: Az ezüst nedves levegőn [...].
A: megfeketedik

Q: Az ezüst reakciója forró, tömény kénsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: Az ezüst reakciója tömény salétromsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: Az ezüst tömény, oxidáló savakban (forró, tömény kénsavban és salétromsavban) [...].
A: oldódik

Q: Az ezüstionok sok anionnal [...] képeznek (pl. halogenid-és szulfidionokkal), ezért az analitikai kémiában [...].
A: csapadékot; gyakran használnak vízoldható ezüstvegyületeket

Q: Az ezüstvegyületek [...], ezért például szemölcsírtásra használhatók egyes vegyületek.
A: mérgezőek

Q: Egyes puhatestű élőlények vére kék annak [...] miatt.
A: réztartalma
Back Extra: Megjegyzés: a réz(II)-ionok kék színűek

Q: Gyakran használt [...] a sárgaréz, a bronz, az újezüst és az alpakka.
A: rézötvözetek

Front: A réz(II)-ionokat tartalmazó oldathoz lúgoldatot adunk (ionegyenlet)
Back: \(\ce{Cu^2+ + 2OH- ⇌ Cu(OH)2}\)

Front: Mit tapasztalunk, ha réz(II)-ionokat tartalmazó oldathoz NaOH-oldatot adunk?
Back: Világoskék csapadék válik ki.

Front: A Cu(OH)2-csapadék színe
Back: világoskék

Front: A réz(II)-ionokat tartalmazó oldathoz kevés, híg ammóniaoldatot adunk (ionegyenlet)
Back: \(\ce{Cu^2+ + 2 OH- ⇌ Cu(OH)2}\)
Megjegyzés: kevés, híg ammóniaoldat hatására nem alakulhatnak ki az amminkomplexek

Front: Mit tapasztalunk, ha réz(II)-ionokat tartalmazó oldathoz kevés, híg ammóniaoldatot adunk?
Back: Világoskék csapadék képződik.
Megjegyzés: kevés, híg ammóniaoldat hatására nem alakulhatnak ki az amminkomplexek

Front: A Cu(OH)2-csapadék hevítése (egyenlet)
Back: \(\ce{Cu(OH)2 → CuO + H2O}\)

Front: Mit tapasztalunk, ha réz(II)-hidroxidot hevítünk?
Back: Megfeketedik.
Megjegyzés: hevítés hatására vizet veszít a réz(II)-hidroxid

Front: A réz(II)-oxid (CuO) színe
Back: fekete

Front: A réz(I)-oxid (\(\ce{Cu2O}\)) színe
Back: vörös

Front: A réz(II)-ionokat tartalmazó oldathoz ammóniaoldatot adunk feleslegben (ionegyenlet)
Back: \(\ce{Cu^2+ + 4 NH3 ⇌ [Cu(NH3)4]^2+}\)

Front: Mit tapasztalunk, ha réz(II)-ionokat tartalmazó oldathoz ammóniaoldatot adunk feleslegben?
Back: Sötétkék oldat keletkezik.

Front: A réz(II)-ionok ammóniával képzett komplexének képlete
Back: \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\)

Front: A \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\)-ionok színe
Back: sötétkék

Front: A \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\)-ion neve
Back: tetramin-réz(II)-ion

Front: Mit tapasztalunk, ha Cu(OH)2-csapadékhoz ammóniaoldatot adunk feleslegben?
Back: A világoskék csapadék feloldódik és sötétkék oldat keletkezik.
 Megjegyzés: a keletkező komplexionok jól oldódnak vízben

Front: Cu(OH)2-csapadékhoz ammóniaoldatot adunk feleslegben (ionegyenlet)
Back: \(\ce{Cu(OH)2 + 4 NH3 ⇌ [Cu(NH3)4]^2+ + 2 OH-}\)

Front: Mit tapasztalunk, ha Cu(OH)2-csapadékhoz NaOH-oldatot adunk feleslegben?
Back: A világoskék csapadék nem oldódik fel.

Front: Miért nem oldódik fel a Cu(OH)2-csapadék NaOH-oldat feleslegében?
Back: Mert a réz(II)-ionoknak nincs stabilis hidroxokomplexe.

Front: Az ezüstionokat tartalmazó oldathoz lúgoldatot adunk (ionegyenlet)
Back: \(\ce{2 Ag+ + 2 OH- ⇌ Ag2O + H2O}\)
Megjegyzés: az ezüst-hidroxid bomlékony, ezért rögtön továbbalakul ezüst-oxiddá

Front: Mit tapasztalunk, ha ezüstionokat tartalmazó oldathoz NaOH-oldatot adunk?
Back: Barna csapadék válik ki.

Front: Az \(\ce{Ag2O}\)-csapadék színe
Back: barna

Front: Mit tapasztalunk, ha \(\ce{Ag2O}\)-csapadékhoz ammóniaoldatot adunk feleslegben?
Back: A barna csapadék feloldódik és színtelen oldat keletkezik. Megjegyzés: a keletkező komplexionok jól oldódnak vízben

Front: Ag2O-csapadékhoz ammóniaoldatot adunk feleslegben (ionegyenlet)
Back: \(\ce{Ag2O + 4 NH3 + H2O ⇌ 2 [Ag(NH3)2]+ + 2 OH-}\)

Front: Mit tapasztalunk, ha Ag2O-csapadékhoz NaOH-oldatot adunk feleslegben?
Back: A barna csapadék nem oldódik fel.

Front: Miért nem oldódik fel az Ag2O-csapadék NaOH-oldat feleslegében?
Back: Mert az ezüstionoknak nincs stabilis hidroxokomplexe.

Front: Az ezüstionokat tartalmazó oldathoz ammóniaoldatot adunk feleslegben (ionegyenlet)
Back: \(\ce{Ag+ + 2 NH3 ⇌ [Ag(NH3)2]+}\)

Front: Mit tapasztalunk, ha ezüstionokat tartalmazó oldathoz ammóniaoldatot adunk feleslegben?
Back: Színtelen oldat keletkezik.

Front: Az ezüstionok ammóniával képzett komplexének képlete
Back: \(\ce{[Ag(NH3)2]+}\)

Front: Az [Ag(NH3)2]+-ionok színe
Back: színtelen

Front: Az \(\ce{[Ag(NH3)2]+}\)-ion neve
Back: diamin-ezüst(I)-ion

Front: Milyen gáz fejlődik a réz forró, tömény kénsavoldatban való oldásakor?
Back: Kén-dioxid.

Front: Milyen gáz fejlődik az ezüst forró, tömény kénsavoldatban való oldásakor?
Back: Kén-dioxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a réz közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-monoxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a réz tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-dioxid.

Front: Milyen gáz fejlődik az ezüst közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-monoxid.

Front: Milyen gáz fejlődik az ezüst tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-dioxid.

Front: A rézgálic képlete
Back: CuSO4 · 5 H2O

Front: A réz élettani hatása:
Back: a fémréz nem mérgező, kis mennyiségben szükségesek a rézionok az élő szervezeteknek, nagy mennyiségben azonban mérgezőek

Front: A réz reakciója oxigénnel, a réz hevítése levegőn (egyenlet)
Back: 2 Cu + O2 → 2 CuO

Front: A réz és a forró, tömény kénsav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Cu + 2 H2SO4 → CuSO4 + SO2 + 2 H2O }\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A réz reakciója közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{3 Cu + 8 HNO3 → 3 Cu(NO3)2 + 2 NO + 4 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A réz reakciója tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{Cu + 4 HNO3 → Cu(NO3)2 + 2NO2 + 2H2O}\)
 Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: Az ezüst reakciója közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{3 Ag + 8 HNO3 → 3 Ag(NO3)2 + 2 NO + 4 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: Az ezüst reakciója tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{Ag + 4 HNO3 → Ag(NO3)2 + 2NO2 + 2H2O}\)
 Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A réz reakciója ecetsavval levegőn (egyenlet)
Back: \(\ce{CH3COOH + O2 + Cu → (CH3COO)2Cu + H2O}\)
Megjegyzés: ezért nem szabad réztartalmú edényben savanyú ételt tárolni

Front: A ré(II)-ionok akvakomplexének képlete
Back: \(\ce{[Cu(H2O)4]^2+}\)

Front: A \(\ce{[Cu(H2O)4]^2+}\)-ionok színe
Back: világoskék

Front: A réz lehetséges oxidációs számai vegyületeiben
Back: +1, +2

Front: A fekete-fehér fényképezéshez szükségesek ...
Back: fényérzékeny ezüst vegyületek (AgCl, AgBr)
Megjegyzés: a fényérzékeny azt jelenti, hogy fény hatására bomlanak, és elemi ezüst válik ki

Front: A fekete-fehér fényképezéshez szükséges fényérzékeny ezüst vegyületek:
Back: AgCl, AgBr
Megjegyzés: a fényérzékeny azt jelenti, hogy fény hatására bomlanak, és elemi ezüst válik ki

Front: Az ezüst és a forró, tömény kénsav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Ag + 2H2SO4 → Ag2SO4 + SO2 + 2 H2O }\)
 Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A cink híg savakból milyen gázt fejleszt?
Back: Hidrogént.

Front: A cink égésének egyenlete
Back: 2 Zn + O2 → 2 ZnO

Front: A cink élettani hatása
Back: kis mennyiségben fontos nyomelem (hormonszabályozás), nagy mennyiségben mérgező

Front: A cink és a forró, tömény kénsav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + 2 H2SO4 → ZnSO4 + SO2 + 2 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A cink és a sósav reakciója
Back: \(\ce{Zn + 2 HCl → ZnCl2 + H2}\)

Front: A cink és híg kénsav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + H2SO4 → ZnSO4 + H2}\)

Front: A cink és kén reakciója (egyenlet)
Back: Zn + S → ZnS

Front: A cink reakciója közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{3 Zn + 8 HNO3 → 3 Zn(NO3)2 + 2 NO + 4 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A cink reakciója NaOH-oldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + 2 NaOH + 2 H2O → Na2[Zn(OH)4] + H2}\)

Front: A cink reakciója tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + 4 HNO3 → Zn(NO3)2 + 2 NO2 + 2 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A higany és a tömény kénsav reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Hg + 2 H2SO4 → HgSO4 + 2 H2O + SO2}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A higany lehetséges oxidációs számai vegyületeiben
Back: +1, +2

Front: A higany reakciója kénnel (egyenlet)
Back: Hg + S → HgS

Front: A higany reakciója közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{3 Hg + 8 HNO3 → 3 Hg(NO3)2 + 2 NO + 4 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A higany reakciója tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{Hg + 4 HNO3 → Hg(NO3)2 + 2 NO2 + 2 H2O}\)
Megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A higany-oxid bomlása hő hatására (egyenlet)
Back: 2 HgO → 2 Hg + O2

Front: A kálium-permanganát köznapi neve
Back: hipermangán

Front: A \(\ce{Na2[Zn(OH)4]}\) szabályos neve
Back: nátrium-tetrahidroxo-cinkát

Front: A \(\ce{Zn2+}\)-ionok színe
Back: színtelen

Front: Milyen gáz fejlődik a cink forró, tömény kénsavoldatban való oldásakor?
Back: Kén-dioxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a cink közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-monoxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a cink tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-dioxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a higany forró, tömény kénsavoldatban való oldásakor?
Back: Kén-dioxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a higany közepesen tömény (kb. 30 tömegszázalékos) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-monoxid.

Front: Milyen gáz fejlődik a higany tömény (50 tömegszázalékosnál töményebb) salétromsavoldatban való oldásakor?
Back: Nitrogén-dioxid.

Q: A cink sűrűségét tekintve a cink [...].
A: nehézfém

Q: A cink [...] elektronegativitású.
A: közepes

Q: A cink levegőn [...], mert [...].
A: nem korrodálódik; védő oxidréteg alakul ki a felületén

Q: A cink híg ásványi savakkal reagál, mert [...] fém.
A: negatív standardpotenciálú

Q: A cink a természetben nem fordul elő [...].
A: elemi állapotban

Q: A cink a természetben [...] formájában fordul elő.
A: ércek

Q: A cink fontos ércei [...] és a [...]
A: a szfalerit (ZnS); cinkit (ZnO).

Q: A cinket a kozmetikai ipar felhasználja [...] készítésére.
A: púderek

Q: A horganyzott bádog [...].
A: cinkkel bevont vaslemez

Q: A horganyzott bádogból [...] készítenek elsősorban.
A: ereszcsatornákat

Q: A sárgaréz [...] ötvözete.
A: cink és réz

Q: A cink ion töltése [...].
A: kétszeresen pozitív
Back Extra: Megjegyzés: a cink vegyértékelektron-szerkezete 4s23d10, így a 4s-alhéjon lévő két elektron leadásával képez ionokat

Q: A cink [...] fém, tehát a savak mellett lúgoldattal is reagál.
A: amfoter

Q: A cink amfoter fém, tehát [...]
A: savakkal és lúgoldatokkal egyaránt reagál.

Q: A cink tömény oxidáló savakban (forró, tömény kénsav és salétromsav) [...].
A: feloldódik

Q: A cink reakciója forró, tömény kénsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: A cink reakciója tömény salétromsavoldattal részecskeátmenet szempontjából [...]
A: redoxireakció

Q: A higany (Hg) halmazállapota: [...] sűrűsége alapján: [...]
A: folyadék; nehézfém

Q: A higany elektronegativitása [...].
A: nagy

Q: A higany standardpotenciálja pozitív, ezért híg ásványi savakkal [...].
A: nem reagál

Q: A higany híg ásványi savakkal nem reagál, mert [...].
A: pozitív standardpotenciálú fém

Q: A higany-oxid hő hatására [...].
A: bomlik

Q: A higany a levegőn [...].
A: nem változik

Q: A higany sav- és lúgoldatokból [...] hidrogéngázt.
A: nem fejleszt

Q: A higany tömény oxidáló savakban (forró, tömény kénsav és salétromsav) [...].
A: feloldódik

Q: A higanyt [...] használták mérőfolyadékként.
A: régi hőmérőkben

Q: A kiömlött higanyt [...] kell beszórni.
A: kénnel

Q: A higany és vegyületei [...], vese és idegrendszerei problémákat okoznak,
A: mérgezőek

Q: A higany ötvözetei az [...].
A: amalgámok

Q: A higanyt és vegyületeit felhasználják reakciókban [...].
A: katalizátorként

Q: A higanyt az elektrotechnikában is alkalmazzák, pl. [...].
A: folyadékkristályos LCD kijelzőkben

Q: A kálium-permanganát (KMnO4) színe: [...] halmazállapota: [...] vízoldhatósága: [...]
A: lilásfekete; szilárd; kitűnő

Q: A kálium-permanganát oldatának színe [...].
A: lila

Q: A kálium-permanganát redoxi sajátsága szerint [...].
A: erős oxidálószer

Q: A kálium-permanganát termikus bontása során [...] szabadul fel.
A: oxigéngáz

Q: A kálium-permanganátot oxidáló hatása miatt a hétköznapokban [...] is használják.
A: fertőtlenítésre

Q: A kálium-permanganátot oxidáló sajátsága révén a laboratóriumban [...], illetve különböző gázok (pl. oxigén, klór) előállítására használják.
A: redoxi titrálásokhoz mérőoldatként

Q: A kálium-permanganátot oxidáló sajátsága révén a laboratóriumban redoxi titrálásokhoz mérőoldatként, illetve [...] használják.
A: különböző gázok (pl. oxigén, klór) előállítására

Q: A hidrogén legnagyobb mennyiségben előforduló izotópja a [...].
A: prócium (^1H)

Front: A hidrogén égésének egyenlete
Back: 2 H2 + O2 → 2 H2O

Front: A hidrogén előállításának egyenlete alumínium és nátrium-hidroxid-oldatból
Back: \(\ce{Al + NaOH + H2O → Na[Al(OH)4] + H2}\)

Front: A hidrogén és a klór reakciójának egyenlete
Back: H2 + Cl2 → 2 HCl

Front: A hidrogén és a réz(II)-oxid reakciója (egyenlet)
Back: H2 + CuO → Cu + H2O

Front: A hidrogén és az oxigén láng, szikra, magasabb hőmérséklet hatására bekövetkező reakciója (egyenlet)
Back: 2 H2 + O2 → 2 H2O

Front: A hidrogén földgázból történő előállításának egyenlete (a hidrogén ipari előállítása)
Back: \(\ce{CH4 + H2O ⇌ CO + 3 H2}\)

Front: A hidrogén laboratóriumi előállításának egyenlete
Back: \(\ce{Zn + 2 HCl → ZnCl2 + H2}\)

Front: A hidrogén oxidációs számai vegyületeiben
Back: +1, -1 (az ionos hidridekben)

Front: A hidrogén reakciója nátriummal (egyenlet)
Back: Na + H → NaH

Front: A NaH neve
Back: nátrium-hidrid

Front: A nátrium (kis standardpotenciálú fém) és a víz reakciója (egyenlet)
Back: 2 Na + 2 H2​O→ 2 NaOH + H2​

Front: A vízgázreakció egyenlete
Back: C(sz) + H2O ⇌ CO + H2

Front: Hol fordul elő a Földön elemi állapotban a hidrogén?
Back: Vulkáni gázokban és magasabb légrétegekben

Front: Miből állítják elő az iparban a hidrogént?
Back: Földgázból és vízgőzből.

Front: Milyen a hidrogénmolekula polaritása?
Back: apoláris

Front: Milyen színű lánggal ég a hidrogén?
Back: Halványkék.

Front: Mire használják a hidrogénből előállított magas hőmérsékletű lángot?
Back: hegesztésre

Q: A [...] egy protont és egy neutront tartalmazó hidrogénizotóp.
A: deutérium (^2H vagy D)

Q: A [...] egy protont és két neutront tartalmazó hidrogénizotóp.
A: trícium (^3H vagy T)

Q: A hidrogén szilárd halmazállapotban [...]rácsot alkot.
A: molekula

Q: A hidrogén színe: [...] szaga: [...] halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): [...]
A: színtelen; szagtalan; gáz

Q: A hidrogén polaritása [...], ezért [...] oldószerekben oldható.
A: apoláris; apoláris

Q: A hidrogén sűrűsége az összes ismert anyag közül a [...].
A: legkisebb

Q: Az apoláris hidrogénmolekulák között kialakuló gyenge, diszperziós kölcsönhatások miatt, a hidrogén olvadás- és forráspontja [...].
A: nagyon alacsony

Q: A hidrogén a levegőnél [...] sűrűségű, ezért szájával [...] fordított kémcsőben lehet felfogni.
A: kisebb; lefelé

Q: A hidrogénmolekula nagyon stabilis, ezért szobahőmérsékleten [...] a reakciókészsége.
A: kicsi

Q: A hidrogén az oxigénnel szobahőmérsékleten [...].
A: nem reagál

Q: A hidrogén- és oxigéngáz 2:1 térfogatarányú elegye a [...].
A: durranógáz

Q: A durranógáz [...].
A: a hidrogén- és oxigéngáz 2:1 térfogatarányú elegye

Q: A durranógázpróbához [...] kell tartani a hidrogén- és oxigéngáz keverékébe.
A: égő gyújtópálcát

Q: Ha a durranógázpróba [...], akkor a gázfejlesztő készülékben még mindig található oxigén.
A: pozitív

Q: Ha a durranógázpróba [...], akkor a gázfejlesztő készülékben már nincs több oxigén.
A: negatív

Q: Ha a durranógázpróba [...], akkor [...] meggyújtani a gázfejlesztő készülékből kiáramló hidrogént.
A: pozitív; nem szabad

Q: Ha a durranógázpróba [...], akkor [...] gyújtani a gázfejlesztő készülékből kiáramló hidrogént.
A: negatív; meg szabad

Q: A klór és a hidrogén reakciója bekövetkezik [...] hatására.
A: hevítés vagy UV fény

Q: A hidrogén és a klór 1:1 térfogatarányú elegye a [...].
A: klór-durranógáz

Q: A klór-durranógáz [...].
A: a hidrogén és a klór 1:1 térfogatarányú elegye

Q: A hidrogén (magasabb hőmérsékleten) [...], ezért bizonyos vegyületekből az oxigént képes elvonni.
A: redukálószer

Q: A hidrogén és a réz(II)-oxid reakciója remekül bizonyítja, hogy a hidrogén általában a [...] szerepét tölti be kémiai reakciókban.
A: redukálószer

Q: A hidrogén és a réz(II)-oxid reakciójában [...] keletkezik.
A: elemi réz és víz

Q: Az atomos állapotú gázt más néven [...] gáznak nevezzük.
A: naszcensz

Q: A naszcensz gáz jelentése [...] gáz.
A: atomos állapotú

Q: A hidrogént laboratóriumban [...] reakciójával állítják elő.
A: sósav vagy híg kénsav és cink

Q: A rakétaipar a hidrogént [...] használja.
A: üzemanyagként

Q: Az élelmiszeripar a hidrogént [...] használja.
A: margaringyártáshoz

Q: A hidrogént tartalmazó palackok színjelzése [...].
A: piros

Q: A hidrogén diffúziósebessége [...].
A: nagy

Q: U alakú csőhöz csatlakoztatott, mázatlan anyaghengerünkre hidrogénnel teli üvegpoharat borítunk. Ekkor az U alakú csőben lévő víz szintje [...].
A: megemelkedik

Q: U alakú csőhöz csatlakoztatott, mázatlan anyaghengerünkre hidrogénnel teli üvegpoharat borítunk. Ekkor a hidrogénmolekulák beáramlása a hengerbe [...], mint a levegőmolekulák kiáramlása.
A: gyorsabb

Q: A hidrogén a kis elektronegativitású alkáli-és alkálifémeket [...].
A: oxidálja

Q: Habár a hidrogén általában [...], képes [...] is viselkedni, pl. alkáli-és alkáliföldfémekkel való reakcióiban.
A: redukálószer; oxidálószerként

Q: Az ionos hidridekben a hidrogén [...] töltésű ion.
A: negatív

Q: Az alkáli-és alkáliföldfém-hidridek [...]rácsos anyagok.
A: ion

Q: Az amfoter fémek [...] képesek hidrogént fejleszteni.
A: lúgokból és savakból is

Q: A kis standpotenciálú fémek a vízből [...] fejlesztenek.
A: hidrogéngázt

Q: A vízgáz reakció során [...] fúvatnak.
A: izzó szénre vízgőzt

Q: A bróm és a jód hidrogénnel – a fluorral és a klórral ellentétben – csak [...] lép reakcióba. A reakció egyensúlyra vezet.
A: magasabb hőmérsékleten

Q: A bróm szerves oldószerekben [...] színnel oldódik.
A: barna

Q: A brómot a [...], illetve a [...] használják fel.
A: gyógyszeriparban; fényképészetben

Q: A cink és sósav reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: redoxireakció/elektronátmenettel járó
Back Extra: Megjegyzés: a cink oxidálódik, elektront ad le, a hidrogénionok redukálódnak, elektront vesznek fel

Q: A fluor hidrogénnel már [...] is robbanásszerűen reagál.
A: sötétben, alacsony hőmérsékleten

Q: A fluor oxidációs száma vegyületeiben [...].
A: mindig -1

Q: A fluort a [...]iparban használják fel pl. teflon gyártására.
A: műanyag

Q: A halogenátokban a halogénelemek (csak a klór, a bróm és a jód) oxidációs száma [...].
A: pozitív

Q: A halogének elemi állapotban a természetben [...] fordulnak elő.
A: ritkán

Q: A halogének fémekkel való reakciójában a halogén [...]szerként viselkedik.
A: oxidáló

Q: A halogének hidrogénnel való reakciója a rendszám növekedésével [...].
A: csökken

Q: A halogének olvadás-és forráspontja a főcsoporton belül fentről lefelé [...], mert a molekulák közötti [...].
A: nő; diszperziós kölcsönhatás erőssége a molekulák méretének növekedésével nő
Back Extra: Megjegyzés: a nagyobb molekulák elektronrendszere könnyebben polarizálható, így az indukált dipólusok könnyebben jönnek létre (amely a diszperziós kölcsönhatás alapja)

Q: A halogéneket az iparban [...] állítják elő.
A: halogenidek (pl.: nátrium-klorid) vizes oldatának elektrolízisével

Q: A halogénelemek apoláris oldószerekben [...] oldódnak, mert molekuláik [...].
A: jól; apolárisak
Back Extra: Megjegyzés: hasonló a hasonlóan oldódik elv alapján

Q: A halogénelemek oxidálóképessége a rendszám növekedésével [...], mert [...].
A: csökken; elektronegativitásuk/standardpotenciáljuk csökken

Q: A halogénelemek rácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A halogénelemek vízben [...] (a halogéntől függően) oldódnak, mert [...] között.
A: kis mértékben; kémiai reakció megy végbe a halogén-és vízmolekulák

Q: A hidrogén-bromid oldat reakciója kalcium-oxiddal (egyenlet):  [...]
A: \(\ce{CaO +2 HBr→CaBr_2 +H_2 O}\)
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogén-halogenidek fém-oxidokkal való reakciója fém-halogenidet és vizet eredményez

Q: A hidrogén-fluorid reakciója szilícium-dioxiddal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{4 HF +SiO_2→SiF_4 +2 H_2O}\)

Q: A hidrogén-halogenidek saverőssége a halogénatom rendszámának növekedésével [...], mert minél [...]
A: nő; nagyobb a halogénatom mérete, annál kevésbé vonzza a hidrogént, így az annál könnyebben le tud szakadni hidrogénion formájában.

Q: A hidrogén-halogenidek vízoldhatósága [...].
A: kitűnő

Q: A hidrogén-klorid a természetben [...]ben, és sósavként [...].
A: vulkáni gőzök; az ember-és az emlősök gyomornedvében is megtalálható

Q: A hidrogén-klorid és ammónia reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó

Q: A hidrogén-klorid laboratóriumi előállításának egyenlete: [...]
A: \(\ce{NaCl + H_2SO_4→NaHSO_4 +HCl}\)

Q: A hidrogén-klorid rácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A hidrogén-klorid vizes oldatának kémhatása [...].
A: savas

Q: A hidrogén-klorid vizes oldatának neve [...].
A: sósav

Q: A hidrogén-klorid vízoldhatósága [...].
A: kitűnő

Q: A hidrogén-klorid vízoldhatóságának oka: Molekulái [...].
A: polárisak, illetve kémiai reakcióba is lépnek a vízmolekulákkal

Q: A hidrogén-kloridot az iparban [...] nyerik.
A: szerves vegyületek (pl. alkánok) klórozásának melléktermékeként

Q: A hidrogén-kloridot szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: felfelé; nagyobb

Q: A hipó és sav reakciójakor [...] szabadul fel, ezért [...] összeönteni hipót savval!
A: mérgező klórgáz; nem szabad

Q: A hipó kémhatása [...], mert a [...] hidrolizálnak.
A: lúgos; hipokloritionok lúgosan

Q: A hipó kémhatása [...].
A: lúgos

Q: A hipó oldatában lévő [...] révén oxidál.
A: hipoklórossav

Q: A hipó oxidáló hatása révén fertőtlenít, ezért [...] használják.
A: baktériummentesítésre, ivóvíz-és szennyvíztisztításra

Q: A hipó oxidáló hatása révén roncsolja a festékeket, ezért a textiliparban és a háztartásokban [...] használják.
A: színtelenítésre

Q: A hipó rendkívül erős [...].
A: oxidálószer

Q: A hipoklórossav képlete [...]
A: HOCl

Q: A HOCl neve [...]
A: hipoklórossav

Q: A jód alkoholos oldatának neve [...].
A: jódtinktúra

Q: A jód keményítővel [...] színreakciót ad.
A: kék

Q: A jód oldhatósága kálium-jodid jelenlétében nő, mert [...].
A: a jódmolekulák komplex iont képeznek a jodidionokkal
Back Extra: Megjegyzés: a komplex ionok jól oldódnak vízben

Q: A jód oxigénmentes szerves oldószerekben [...] színnel oldódik.
A: lila

Q: A jód oxigéntartalmú szerves oldószerekben [...] színnel oldódik.
A: barna

Q: A jódgőzök színe [...].
A: lila/ibolya

Q: A jódot a [...]iparban, illetve a gyógyászatban, mint [...] használják fel.
A: festék; fertőtlenítőszer

Q: A jódtinktúra fertőtlenítő hatásának oka a jód [...] hatása.
A: oxidáló

Q: A klór apoláris oldószerekben [...] oldódik, mert molekulái [...].
A: jól; apolárisak
Back Extra: Megjegyzés: hasonló a hasonlóban oldódik elv alapján

Q: A klór elemi állapotban egyedül [...] fordul elő.
A: vulkáni gázokban

Q: A klór és a hidrogén reakciója bekövetkezik [...] vagy [...] hatására.
A: hevítés; UV fény

Q: A klór fémekkel való reakcióiban [...] viselkedik.
A: oxidálószerként

Q: A klór fertőtlenítő és baktériumölő hatásának oka: [...]
A: oxidálószer

Q: A klór képes oxidálni a bromid-és jodidionokat, mert [...].
A: nagyobb a standardpotenciálja a brómnál és a jódnál

Q: A klór kristályrácsának típusa [...].
A: molekularács

Q: A klór laboratóriumi előállításának elve a [...] alapul.
A: kloridionok oxidációján

Q: A klór legelterjedtebb vegyülete a [...].
A: nátrium-klorid

Q: A klór oxidáló hatása révén fertőtlenít, ezért [...] használják.
A: baktériummentesítésre, ivóvíz-és szennyvíztisztításra

Q: A klór oxidáló hatása révén roncsolja a festékeket, ezért a textilipar [...] használja.
A: színtelenítésre

Q: A klór reakciója hidrogénnel (egyenlet) [...]
A: \(\ce{H_2 +Cl_2→2HCl}\)

Q: A klór reakciója nátriummal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{2Na +Cl_2→2NaCl}\)

Q: A klór reakciója vassal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{2Fe +3Cl_2→2 FeCl_3}\)
Back Extra: Megjegyzés: mivel a klór erélyes oxidálószer, ezért vas(III)-ionok keletkeznek

Q: A klór vízben [...] oldódik, mert [...]
A: jól; kémiai reakció megy végbe a klór-és vízmolekulák között.

Q: A klór, a bróm és a jód oxidációs számai vegyületeikben [...]-től [...]-ig terjedhet.
A: -1; +7

Q: A klórt szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: felfelé; nagyobb

Q: A konyhasó rácstípusa [...].
A: ionrács

Q: A kősó a természetben a [...] fordul elő legnagyobb mennyiségben.
A: tengerekben, óceánokban

Q: A kősó kristályára a [...] koordinációs szám jellemző.
A: 6-os

Q: A Lugol-oldat [...].
A: kálium-jodidos jódoldat (\(\ce{KI +I2}\))

Q: A Lugol-oldat színe [...].
A: vörösbarna

Q: A [...] standardpotenciálú halogénelem képes oxidálni a [...] standardpotenciálú halogenidionokat.
A: nagyobb; kisebb

Q: A nátrium-kloridot az ipar elsősorban [...] előállítására, illetve élelmiszerek [...] használja.
A: nátriumvegyületek és fémnátrium; tartósítására

Q: A sósav cinkkel [...], mert a cink [...] standardpotenciálú.
A: reakcióba lép; negatív

Q: A sósav és nátrium-hidroxid reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó

Q: A sósav fém-oxidokkal való reakciója során [...] keletkezik.
A: fém-klorid és víz

Q: A sósav [...] standardpotenciálú fémekkel [...] fejleszt.
A: negatív; hidrogént

Q: A sósav reakciója réz(II)-oxiddal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{CuO +2HCl→CuCl_2 +H_2O}\)
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogén-halogenidek fém-oxidokkal való reakciója fém-halogenidet és vizet eredményez

Q: A sósav rézzel [...], mert a réz [...] standardpotenciálú.
A: nem lép reakcióba; pozitív

Q: A sósavat a háztartásokban [...] használják.
A: vízkőmentesítésre

Q: Az ezüst-bromid színe [...].
A: sárgásfehér

Az ezüst-halogenidek vízoldhatósága a halogén rendszámának növekedésével csökken, mert az ezüstionok torzítják, polarizálják a halogenidionok elektronfelhőjét. Ez a polarizációs hatás annál nagyobb, minél nagyobb a halogenidion elektronfelhője. Minél nagyobb a polarizáció, annál inkább kovalensbe hajlik az ionkötés, mely az oldhatóság csökkenését eredményezi.

Q: Az ezüst-jodid színe [...].
A: sárga

Q: Az ezüst-klorid színe [...].
A: fehér

Q: [...] magyar szülészorvos a [...] alkalmazta azt a [...].
A: Semmelweis Ignác; klór fertőtlenítő hatását kihasználva; gyermekágyi láz visszaszorításában

Q: Üvegmaratás hidrogén-fluoriddal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{4HF +SiO_2→SiF_4 +2 H_2O}\)

Q: Végbemegy-e az alábbi reakció? Miért/Miért nem?  \(\ce{Br_2 +2Cl^-}\)→ [...]
A: Nem, mert a bróm standardpotenciálja kisebb, mint a klóré/ a bróm gyengébb oxidálószer, mint a klór.

Q: Végbemegy-e az alábbi reakció? Miért/Miért nem? \(\ce{Cl_2 +2Br^-}\)→ [...]
A: Igen, mert a klór standardpotenciálja nagyobb, mint a brómé/a klór erősebb oxidálószer, mint a bróm.

Front: \(\ce{ClO_2^-}\)
Back: klorition

Front: \(\ce{ClO_3^-}\)
Back: klorátion

Front: \(\ce{ClO_4^-}\)
Back: perklorátion

Front: \(\ce{OCl^-}\)
Back: hipoklorition

Front: A bróm nátrium-hidroxid-oldattal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2NaOH + Br2 ⇌ NaOBr + NaBr + H2O}\)

Front: A bróm oldódása vízben (brómos víz készítése) (egyenlet)
Back: \(\ce{Br_2 +H_2 O⇌HBr +HOBr}\)

Front: A bróm reakciója jodidionokkal (egyenlet)
Back: \(\ce{Br_2 +2 I^-→2Br^- +I_2}\)

Front: A bróm reakciója magnéziummal (egyenlet)
Back: \(\ce{Mg +Br_2→MgBr_2}\)

Front: A bróm színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: vörösbarna, szúrós szagú folyadék

Front: A fluor színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: zöldessárga, szúrós szagú gáz

Front: A halogénelemek élettani hatása elemi állapotban és ennek oka
Back: Mérgezőek, mert oxidálószerek.

Front: A hidrogén-bromid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-bromid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: Dipólus-dipólus kölcsönhatás

Front: A hidrogén-bromid saverőssége
Back: erős

Front: A hidrogén-fluorid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-fluorid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: hidrogénkötés

Front: A hidrogén-fluorid saverőssége
Back: gyenge

Front: A hidrogén-halogenidek színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: Színtelen, szúrós szagú gázok

Front: A hidrogén-jodid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-jodid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: Dipólus-dipólus kölcsönhatás

Front: A hidrogén-jodid saverőssége
Back: erős

Front: A hidrogén-klorid élettani hatása
Back: mérgező

Front: A hidrogén-klorid és az ammónia reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl + NH3 → NH4Cl}\)

Front: A hidrogén-klorid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-klorid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: Dipólus-dipólus kölcsönhatás

Front: A hidrogén-klorid rácstípusa
Back: Molekularács

Front: A hidrogén-klorid színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: Színtelen, szúrós szagú gáz, a levegőnél nagyobb sűrűségű (nagyobb a moláris tömege az azonos állapotú levegőénél)

Front: A hidrogén-klorid vizes oldatának neve
Back: sósav

Front: A hidrogén-klorid vízzel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl +H_2 O→Cl^- +H_3 O^+}\)

Front: A hipó előállításának egyenlete
Back: \(\ce{2NaOH + Cl2 ⇌ NaOCl + NaCl + H2O}\)

Front: A hipó hatóanyagának neve
Back: nátrium-hipoklorit

Front: A hipó kémhatása (egyenlet)
Back: \(\ce{OCl^- +H_2 O⇌HOCl +OH^-}\)

Front: A hipó oxidáló hatását bizonyító egyenlet (hipoklórossav bomlása)
Back: HOCl → HCl + 'O'

Front: A hipoklórossav saverőssége
Back: gyenge

Front: A HOBr neve
Back: hipobrómossav

Front: A HOI neve
Back: hipojódossav

Front: A jód oldódása vízben (egyenlet)
Back: \(\ce{I_2 +H_2O⇌HI +HOI}\)

Front: A jód reakciója alumíniummal (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al + 3I_2→2AlI_3}\)

Front: A jód reakciója jodidionokkal (Lugol-oldat) (egyenlet)
Back: \(\ce{I_2 +I^-⇌I_3^-}\)

Front: A jód színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: szürke, a szublimáció során keletkező jódgőzök miatt szúrós szagú szilárd anyag

Front: A klór élettani hatása és ennek oka
Back: mérgező, mert oxidálószer

Front: A klór és hidrogén reakciója (sebesség, hőszínezet)
Back: robbanásszerű, exoterm

Front: A klór laboratóriumi előállításának egyenlete
Back: \(\ce{2KMnO_4 +16 HCl→2KCl +2 MnCl_2 +8 H_2 O +5Cl_2}\)

Front: A klór oldódása vízben (egyenlet)
Back: \(\ce{Cl_2 +H_2 O⇌HCl +HOCl}\)

Front: A klór reakciója bromidionokkal (egyenlet)
Back: \(\ce{Cl_2 +2Br^-→2Cl^- +Br_2}\)

Front: A klór reakciója jodidionokkal (egyenlet)
Back: \(\ce{Cl_2 +2 I^-→2Cl^- +I_2}\)

Front: A klór színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: sárgászöld, szúrós szagú gáz, a levegőnél nagyobb sűrűségű

Front: A klór vizes oldatának fertőtlenítő hatásának magyarázata (egyenlet)
Back: HOCl→HCl+'O' Megjegyzés: a klór vízben való oldásakor keletkező hipoklórossav bomlékony, bomlásakor atomos oxigén szabadul fel, ami rendkívül erős oxidálószer

Front: A konyhasó színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), vízoldhatósága
Back: Színtelen (fehér színű), szagtalan, szilárd anyag, vízben jól oldódik

Front: A NaOCl neve
Back: nátrium-hipoklorit

Front: A nátrium-hidroxid-oldat és klórgáz reakciója (egyenlet)
Back: 2 NaOH + Cl2 ⇌ NaOCl + NaCl + H2O

Front: A nátrium-hipoklorit képlete
Back: NaOCl

Front: A sósav cinkkel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + 2 HCl → ZnCl2 + H2}\)

Front: A sósav és a kalcium-oxid reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CaO + 2 HCl → CaCl2 + H2O}\)

Front: A sósav és nátrium-hidroxid reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl + NaOH → NaCl + H2O}\)

Front: A sósav reakciója mészkővel (egyenlet)
Back: \(\ce{CaCO3 + 2 HCl → CaCl2 + H2O + CO2}\)
Megjegyzés: az erősebb sav (sósav) kiszorítja a gyengébbet (szénsav) a sójából

Front: A sósav saverőssége
Back: erős

Front: Az ezüst-klorid csapadék ammóniaoldatban feloldódik (ionegyenlet)
Back: \(\ce{AgCl +2 NH_3 ⇌ [Ag(NH_3)_2]^+ +Cl^-}\)

Front: \(\ce{HClO2}\)
Back: klórossav

Front: \(\ce{HClO3}\)
Back: klórsav

Front: \(\ce{HClO4}\)
Back: perklórsav

Front: Hogy állítják elő a hidrogén-klorid-gázt laboratóriumban?
Back: Konyhasó és tömény kénsav reakciójával.

Front: Melyik ezüst-halogenid oldódik legrosszabbul vízben?
Back: Az ezüst-jodid.

Front: Mi a klórdurranógáz?
Back: Hidrogén-és klórgáz 1:1 térfogatarányú elegye

Front: Mi az oka a halogénelemek színmélyülésének a főcsoporton belül? (A fluor zöldessárga, a jód viszont már szürke színű.)
Back: A nagyobb rendszámú halogének molekulái nagyobb méretűek, így elektronrendszerük is könnyebben gerjeszthető. (Egyre többféle hullámhosszú fénysugarat képesek elnyelni.)

Front: Miben mutatkozik meg, hogy az ezüst-halogenidekben a kötés egyre kovalensebbé válik a halogén méretének növekedésével?
Back: Egyre rosszabb az oldhatóság (az ezüst-fluorid jól oldódik, a többi ezüst-halogenid csapadék, az ezüst jodid oldhatósága a legrosszabb) és a vegyület színe mélyül (az ezüst-fluorid színtelen, az ezüst-jodid pedig sárga).

Front: Miből állítunk elő klórgázt laboratóriumban?
Back: kálium-permanganát (hipermangán) és tömény sósav

Front: Miért alakít ki a fluor kizárólag egy, a klór, bróm és jód több, akár 7 kovalens kötést adott molekulákon belül?
Back: Utóbbi három esetén van lehetőség a már párban lévő vegyértékelektronok gerjesztésére (promóció) hiszen a harmadik periódustól kezdve rendelkezésre állnak a megfelelő d-alhéj üres atompályái is.

Front: Miért használják fertőtlenítésre és fehérítésre a hipót?
Back: Oxidáló hatása miatt, hiszen a hipóban lévő hipoklórossav bomlásakor atomos (naszcensz) oxigén szabadul fel, mely nagyon erősen oxidál.

Front: Miért használták az ezüst-bromidot fotópapírok készítésére?
Back: Mert fényérzékeny, így fény hatására bomlik és elemi ezüst válik ki.

Front: Miért magas a kősó olvadáspontja?
Back: Mert ionrácsos anyag, a rácspontokban lévő ionok közötti erős, elsőrendű ionkötések felszakításához nagy energia szükséges.

Front: Miért nagyobb a sűrűsége a klórgáznak azonos állapotú levegőnél?
Back: Mert azonos állapotú gázok esetén minél nagyobb a gáz moláris tömege, annál nagyobb a sűrűsége (Avogadro törvénye miatt). A klór moláris molekulatömege 71 g/mol, míg a levegő átlagos moláris tömege 29 g/mol.

Front: Miért nem szabad savat (bármilyen sav lehet) és hipót összeönteni?
Back: Mert mérgező klórgáz fejlődik.

Front: Miért oldódik jól a kősó vízben?
Back: Mert ionrácsos kristályokból áll, melyek vízben ionjaikra bomlanak, melyet az ionok hidratációja követ.

Front: Miért tudja a kénsav kiszorítani a szintén erős sósavat a sójából?
Back: Mert a hidrogén-klorid illékonyabb, mint a kénsav.

Front: Milyen fémekkel reagál a sósav?
Back: A negatív standardpotenciálú fémekkel.

Front: Milyen fémekkel reagálnak a hidrogén-halogenidek vizes oldatai?
Back: A negatív standardpotenciálú fémekkel.

Front: Milyen kölcsönhatás tartja össze a halogénelemek molekuláit szilárd halmazállapotban?
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: Milyen kölcsönhatás tartja össze a klórmolekulákat szilárd halmazállapotban?
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz bromidionokat tartalmazó oldatot öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +Br-_{(aq)} ⇌ AgBr_{(sz)}}\)

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz jodidionokat tartalmazó oldatot öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +I-_{(aq)} ⇌ AgI_{(sz)}}\)

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz nátrium-klorid-oldatot öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +Cl-_{(aq)} ⇌ AgCl_{(sz)}}\)

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz sósavat öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +Cl-_{(aq)} ⇌ AgCl_{(sz)}}\)

Front: Milyen szerepet játszik a sósav az emberi és állati gyomorban?
Back: Az elfogyasztott fehérjék lebontását végzi.

Front: Mire használják a hidrogén-fluoridot?
Back: Üvegmaratásra.

Front: Mire használták az ezüst-bromidot?
Back: Fotópapírok készítésére.

Front: Mit tapasztalunk, ha ammóniát és hidrogén-klorid-gázt egymással reagáltatunk?
Back: Fehér füst (a levegőben finoman eloszlatott szilárd anyag) képződik.

Front: Mivel bizonyíthatjuk a hidrogén-klorid kitűnő vízoldhatóságát?
Back: Szökőkútkísérlettel.

Front: Mivel magyarázható a hidrogén-fluorid kiugró olvadás-és forráspontja a többi hidrogén-halogenid közül?
Back: A hidrogén-fluorid molekulái között hidrogénkötések is kialakulnak, míg a többi hidrogén-halogenid molekulái között csak dipólus-dipólus kölcsönhatás kialakulására van lehetőség.

Front: Példák ionos halogenidekre
Back: NaCl, CaCl2, KBr, KI

Front: Példák kovalens halogenidekre
Back: HCl, HBr, HI

Front: Sósav és hipó reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl +HOCl⇌Cl_2 +H_2 O}\)

Front: A jód nátrium-hidroxid-oldattal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2NaOH + I2 ⇌ NaOI + NaI + H2O}\)

Q: A szilícium-dioxidot felhasználják az [...], például kvarcüveg készítésére.
A: üveggyártásban
Back Extra: Megjegyzés: a kvarcüveg kizárólag szilícium-dioxidból készül, melyet megolvasztanak és gyorsan lehűtenek, az így kapott kvarcüveg hőálló

Q: A kalcium-karbonátot az építőipar „égetve” [...] használja fel.
A: égetett mészként
Back Extra: Megjegyzés: a mészégetés valójában hőbontás, nem pedig oxigénnel való reakció

Q: Az ammóniamolekulák között szilárd halmazállapotban kialakuló legerősebb kölcsönhatás [...].
A: a hidrogénkötés
Back Extra: Megjegyzés: a molekulában van olyan nagy elektronegativitású atom (nitrogén), melyhez kapcsolódik hidrogén, illetve a nagy elektronegativitású atomnak van nemkötő elektronpárja.

Q: A fehér foszfor [...] hőmérsékleten gyullad meg, mint a vörös foszfor, mert a fehér foszfor [...], míg a vörös foszfor [...].
A: alacsonyabb; molekularácsos; atomrácsos anyag
Back Extra: Megjegyzés: a molekularács még önmagában nem indokolná a rendkívüli gyúlékonyságot, viszont a fehér foszfor molekulájában csak szigma-kötések találhatók, és a foszforatomok viszonylag nagy méretűek, így a kötések könnyebben felszakadnak

Q: Az ammónia párolgáshője nagy, melynek oka [...].
A: a cseppfolyós ammóniában lévő hidrogénkötések
Back Extra: Megjegyzés: a nagy párolgáshő azt jelenti, hogy sok energiára van szükség, hogy az adott folyadék elpárologjon, „nehezen” párolog el. A hidrogénkötés a legerősebb másodrendű kölcsönhatás, melynek felszakítására a cseppfolyós ammóniában viszonylag nagy energiára van szükség.

Q: A szén-dioxid könnyen nyomással könnyen cseppfolyósítható, hűtésre kondenzálható, mert [...], így a [...].
A: molekulái viszonylag nagyok; diszperziós kölcsönhatás erőssége is nagyobb
Back Extra: Megjegyzés: a nagyobb moláris tömeg nagyobb méretű, felületű molekulákat is jelent, melyek könnyebben polarizálhatók, így a másodrendű kölcsönhatás erőssége is nagyobb

Q: A nitritek a természetben [...] képződnek [...] hatására.
A: a szerves anyagok bomlásakor keletkező ammóniából; nitritfikáló baktériumok
Back Extra: Megjegyzés: a nitrifikáló baktériumok szervetlen anyagok oxidációjával nyernek energiát (pl. ammónia nitritté és nitráttá való oxidációjával)

Q: A szilícium-dioxidot piezoelektromos tulajdonsága miatt felhasználják az [...], ezek a kvarcórák.
A: óragyártásban
Back Extra: Megjegyzés: a piezoelektromosság lényege, hogy elektromos feszültség hatására szabályosan változtatja térfogatát a kvarc

Q: A grafitot felhasználják az elektromotorok [...] is.
A: szénkeféihez
Back Extra: Megjegyzés: a szénkefe az áramvezetést biztosítja a mozgó és álló gépalkatrészek között

Q: A nitráló elegy [...].
A: tömény salétromsav és tömény kénsav 1:2 térfogatarányú elegye
Back Extra: Megjegyzés: a vegyítési arány változhat

Q: A grafit puha anyag, mert rácsában a grafitsíkok között [...].
A: gyenge diszperziós kölcsönhatás alakul ki
Back Extra: Megjegyzés: általában a molekularácsos anyagok puhák, mely a részecskék között kialakuló másodrendű kölcsönhatásoknak köszönhető

Q: A vörös foszfornak [...] nincs}}}} oldószere.
A: gyakorlatilag
Back Extra: Megjegyzés: atomrácsos jellege miatt

Q: A szén-dioxid azonos állapotú levegőnél [...]}} sűrűségű.
A: nagyobb
Back Extra: Megjegyzés: Avogadro- törvényével bizonyítható

Q: A kalcium-foszfát vízben [...]}} oldódik.
A: rosszul
Back Extra: Megjegyzés: az alkáliföldém-foszfátok vízben rosszul oldódnak

Q: A fémek elektromos vezetés szempontjából [...], mert [...].
A: vezetők; a fémrácsban delokalizált elektronok találhatók
Back Extra: Megjegyzés: az áramvezetés feltétele, hogy álljanak rendelkezésre töltéssel rendelkező, elmozdulásra képes részecskék

Q: A fémek általában [...] színűek, felületük csillogó.
A: szürke
Back Extra: Megjegyzés: az arany sárga, a réz vörösbarna

Q: A gyémántnak nincs oldószere, mert [...].
A: atomrácsos kristályokat alkot
Back Extra: Megjegyzés: az atomrácsos anyagoknak általában nincs oldószere (vagy csak nagyon csekély számú), mely a nehezen felszakítható kovalens kötéseknek köszönhető

Q: A grafitnak nincs oldószere, mert [...].
A: atomrácsos
Back Extra: Megjegyzés: az atomrácsos anyagoknak általában nincs oldószere (vagy csak nagyon csekély számú), mely a nehezen felszakítható kovalens kötéseknek köszönhető

Q: A szilícium-dioxid fizikailag nem, csak [...] oldható.
A: kémiailag
Back Extra: Megjegyzés: az atomrácsos anyagoknak fizikai oldószere nincs

Q: Habár a szilícium-dioxid kristályrácsát SiO4 összetételű tetraéderek alkotják, a szilícium- és oxigénatomok számaránya a rácsban [...].
A: 1:2
Back Extra: Megjegyzés: ezt fejezi ki az SiO2 képlet

Q: A [...] ötvözetek nem sztöchiometrikus, de állandó anyagmennyiség-aránnyal leírható anyagok.
A: vegyülettípusú
Back Extra: Megjegyzés: ilyen vegyület fordul elő a nyersvasban is

Q: Korróziónak [...] kiinduló, a [...] hatására bekövetkező [...] átalakulásokat nevezzük.
A: egy tárgy felületéről; környezet; kémiai
Back Extra: Megjegyzés: nemcsak fémek korrodálódhatnak, hanem más anyagok is (pl. papír megbarnul az idő folyamán)

Q: A gyémánt kristályrácsának típusa [...].
A: atomrács
Back Extra: Megjegyzés: térhálós atomrácsnak is szokták nevezni

Q: A grafit kristályrácsának típusa [...].
A: réteges atomrács
Back Extra: Megjegyzés: valójában három rácstípus jellemzői jelennek meg a grafit tulajdonságaiban (atomrács, fémrács, molekularács)

Q: A nitrogént elemi állapotban [...] és [...], illetve nitrogénvegyületek előállítására használják.
A: hűtésre; inert gázként
Back Extra: Megjegyzések: a/A nitrogént hűtésre cseppfolyós formájában használják. b/ Az inert gáz azt jelenti, hogy nem reakcióképes. Akkor hajtanak végre reakciókat nitrogéngázban, ha a levegő többi alkotóeleme (pl. oxigén) zavarná a reakciót.

Az ásványi szenek olyan szenek, amelyek természetes módon keletkeztek felhalmozódott növényekből évmilliók alatt, magas hőmérsékleten, nagy nyomáson, levegőtől elzártan.

Q: A mesterséges szenek olyan szenek, amelyek ásványi szenek vagy más szerves anyagok [...] történő hevítésével állíthatók elő.
A: levegőtől elzárt térben

A természetes szenek felsorolása széntartalmuk szerinti növekvő sorrendben tőzeg, lignit, barnakőszén, feketekőszén, antracit

Q: [...] hívják.
A: A széntartalmú anyagok levegőtől elzárt térben történő hevítését száraz lepárlásnak vagy száraz desztillációnak

A koksz ásványi szenek száraz lepárlásából származó nagy széntartalmú, szilárd maradék.

Q: [...] [...] keletkező [...].
A: A korom; szénhidrogének hőbontásákor vagy nem tökéletes égésekor; finom eloszlású, porszerű szén

Fa, és a fogyasztásra alkalmatlan hús és vér száraz lepárlásának maradéka a faszén, a hússzén és a vérszén.

Q: Az aktív szén [...], [...].
A: nagy fajlagos felületű; szivacsos szerkezetű mesterséges szén

Q: Az aktív szén [...], ezért [...].
A: nagy fajlagos felületű; kiváló adszorbens

Q: Ha valami jó adszorbens, akkor [...].
A: a felületén képes más anyagokat megkötni

Q: A belekben keletkező káros gázok megkötésére aktív szenet használnak, mert [...].
A: kiváló adszorbens

Q: A grafit és a gyémánt egymásnak [...] módosulatai.
A: allotróp

Q: Az elemi szén két legfontosabb allotróp módosulata [...].
A: a grafit és a gyémánt

Q: A gyémánt rácsát [...] kötések tartják össze.
A: erős kovalens

Q: A gyémánt rácsában egy szénatom [...] másik szénatommal kapcsolódik kovalens kötéssel.
A: négy

Q: A gyémánt rácsában a szénatomok térbeli elrendeződése [...].
A: tetraéderes

Q: A gyémánt az elektromos áramot [...] vezeti, mert [...] és [...].
A: nem; nincsenek töltéssel rendelkező; elmozdulásra képes részecskék halmazában

Q: A gyémánt áramvezetés szempontjából [...].
A: szigetelő

Q: A grafit kristályrácsában egy síkon belül a szénatomok [...] kötéssel kapcsolódnak egymással.
A: erős kovalens

Q: A grafit kristályrácsában egy síkon belül a szénatomok [...] másik szénatommal kapcsolódnak kovalens kötéssel.
A: három

Q: A grafit kristályrácsában egy síkon belül a szénatomok elrendeződése [...].
A: hatszöges

Q: A grafit kristályrácsában a rétegek között [...] kölcsönhatás van.
A: gyenge diszperziós

Q: A grafit a papíron nyomot hagy, lehet vele írni, mert [...].
A: a grafitrétegek közötti gyenge diszperziós kölcsönhatás könnyen felszakítható

Q: A grafitban, a szénatomok negyedik elektronja a síkok között [...] alkot.
A: delokalizált elektronrendszert

Q: A grafit az elektromos áramot [...] vezeti, mert [...], [...].
A: jól; a grafitsíkok között delokalizált elektronok találhatók; melyek képesek elmozdulni

Q: A grafit színe: [...] halmazállapota: [...] keménysége: [...]
A: szürke; szilárd; puha

Q: A gyémánt színe. [...] halmazállapota: [...] keménysége: [...]
A: színtelen; szilárd; legkeményebb természetes anyag

Q: Az elemi szén redoxi szempontból [...].
A: redukálószer

Q: A szén égése hőszínezet szempontjából [...].
A: exoterm

Q: Az izzó szén szén-dioxiddal való reakciója részecskeátmenet szempontjából [...].
A: redoxireakció

Q: Az izzó szén szén-dioxiddal való reakciója hőszínezet szempontjából [...].
A: endoterm

Q: A szén reakcióját vízgőzzel [...] -reakciónak nevezzük.
A: vízgáz

Q: A szén [...] tulajdonságát használják ki a vasgyártás során, amikor vas-oxiddal reagáltatják.
A: redukáló

Q: A kokszot felhasználják [...], vagyis más anyaghoz adagolva javítják vele annak tulajdonságát.
A: ötvözőanyagként

Q: Az ásványi szén különböző formáit [...] használják fel.
A: tüzelőanyagként

Q: A grafitot az [...] használják, mert a rácsában a rétegek könnyen elcsúsznak, leválnak és nyomot hagynak.
A: írószergyártásban

Q: Mivel a gyémánt a legkeményebb természetes anyag, ezért a drágakőnek nem alkalmas gyémántokat [...] használják.
A: vágó - és csiszolóanyagként

Q: A gyémánt a legértékesebb [...], ezért ékszereket készítenek belőle.
A: drágakő

Q: A grafit elektromos vezető tulajdonsága miatt [...] használják elektrolizáló készülékekben.
A: elektródként

Q: A szén allotróp módosulatai közül standard állapotban [...] a stabilis módosulat.
A: a grafit

Q: A szén-monoxid vízben [...] oldódik.
A: nem

Q: A szén-monoxid sűrűsége az azonos állapotú levegőhöz viszonyítva [...].
A: közel azonos

Q: A szén-monoxid égése hőszínezet szempontjából [...] reakció.
A: exoterm

Q: A szénhidrogének és a szén [...] égésekor szén-monoxid keletkezik
A: nem tökéletes

Q: A szén-monoxidot az ipar [...] használja, hiszen elégetve nagy hőt fejleszt.
A: fűtőgázként

Q: Szén-monoxid belégzésekor [...] a sérülthöz, illetve, ha lehet kinyitni az ablakot, ajtót. Zárt helyiségbe ne menjünk be, mivel magunk is gyorsan eszméletünket veszthetjük és elhalálozhatunk.
A: orvost kell hívni

Q: A szén-monoxid ellen a közönséges gázálarc nem véd, ezért [...] álarcot kell viselni.
A: speciális szűrőbetéttel rendelkező

Q: A szén-dioxid molekula polaritása [...].
A: apoláris

Q: A szén-dioxid vízoldhatósága [...], mert [...], [...].
A: jó; habár molekulái apolárisak; kémiai reakcióba lép a vízzel

Q: A szén-dioxid nyomással és hűtéssel kondenzálható, a szilárd szén-dioxid neve [...].
A: szárazjég

Q: A szén-dioxid a legoxidáltabb szénvegyület, így [...] / [...].
A: nem égethető el; nem oxidálható

Q: A szén-dioxid kimutatása [...] történik.
A: meszes vízzel

Q: A légkör [...] alkotórésze.
A: állandó

Q: CO2 keletkezik a [...] égésekor, illetve [...] is növelik a mennyiségét.
A: szerves vegyületek; a biológiai oxidációt folytató élőlények

Q: CO2 keletkezik a [...].
A: robbanómotorok működésekor

Q: Az élelmiszeripar nagy mennyiségben használja fel a szén-dioxidot [...] és [...] gyártása során.
A: üdítőitalok; szódavíz

Q: Mivel az égést a szén-dioxid nem táplálja ezért [...] is használják.
A: tűzoltásra

Q: A hűtőipar szárazjeget vagyis [...] szén-dioxidot használ hűtésre.
A: szilárd

A szén-dioxid kis koncentrációban nélkülözhetetlen a fotoszintézishez.

Q: A levegőben 10 térfogatszázaléknál nagyobb szén-dioxid-koncentráció [...], [...] okoz.
A: eszméletvesztést; majd halált

Q: A szén-dioxid előállítása [...] reakciójával történik.
A: mészkő és sósav

Q: A szén-dioxid víz alatt [...], mert [...].
A: nem fogható fel; vízben kémiailag oldódik

Q: A szén-dioxidot szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert [...].
A: felfelé; sűrűsége nagyobb az azonos állapotú levegő sűrűségénél

Q: A szén-dioxid nagy mennyiségben hozzájárul az [...], ezzel pedig a globális felmelegedéshez, mert megakadályozza a Földről a hő világűrbe történő kisugárzódását.
A: üvegházhatáshoz

Q: A szénsav sav-bázis jellege szerint [...].
A: gyenge sav

Q: A szénsav [...] vegyület, csak híg vizes oldatban létezik.
A: bomlékony

Q: A szénsav szabályos sói a [...].
A: karbonátok

Q: A szénsav savanyú sói a [...].
A: hidrogén-karbonátok

Q: A nátrium-karbonát vízben [...] oldódik, mert [...].
A: jól; ionrácsos vegyület

Q: A nátrium-karbonátot felhasználják [...], [...].
A: vízlágyításnál; üveg-és szappangyártásban

Q: A szóda savakkal való reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis/protonátmenettel járó

Q: A szóda savakkal való reakciója során [...] gáz fejlődik.
A: szén-dioxid

Q: A kalcium-karbonát vízben [...] oldódik.
A: rosszul

Q: A kalcium-karbonátot az építőipar közvetlenül [...] használja fel.
A: márványként

Q: A magnézium-karbonátot felhasználja az egészségügy, [...] készítenek belőle.
A: sebhintőport

Q: A dolomit [...] kőzet.
A: hegységalkotó

Q: Az égetett mészből az építőipar oltott meszet készít vízzel (habarcs), amely a szén-dioxidot megkötve [...] szilárdul.
A: kalcium-karbonáttá

Q: A szódabikarbóna [...] megkötésére alkalmas, mert erősebb savak felszabadítják belőle a szén-dioxidot.
A: gyomorsav

Q: Mivel a szódabikarbóna hő hatására bomlik és szén-dioxid képződik belőle, ezért a szódabikarbóna [...] is használható a tészta lazításához.
A: sütéshez

Q: A kalcium- és a magnézium-hidrogén-karbonát (Ca(HCO3)2 és Mg(HCO3)2) a víz [...] keménységét okozó anyagok.
A: változó

Q: A kalcium- és a magnézium-hidrogén-karbonát vízben [...] oldódnak.
A: jól

Q: A szén labdaszerű molekulákból álló allotróp módosulatait [...] nevezzük.
A: fulleréneknek

Q: A fullerének kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A fullerének rácsában minden szénatom [...] másik szénatommal kapcsolódik közvetlenül.
A: három

Q: A fullerének halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson) [...].
A: szilárd

Q: A fullerének [...] oldódnak, oldatuk színes.
A: toluolban

Q: A szén és kalcium-oxid reakciója során a szén-monoxid mellett [...] keletkezik.
A: kalcium-karbid

Q: A szén-monoxid polaritása [...].
A: apoláris

Q: A szén-monoxid kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A szén-monoxid redoxi tulajdonsága szerint [...].
A: redukálószer

Q: A szén-monoxid vízben [...] oldódik, mert [...].
A: nem; molekulái apolárisak

Q: A szén-monoxid víz alatt felfogható, mert [...].
A: vízben nem oldódik

Q: A szén-monoxid a vasgyártásban a vas(III)-oxid [...] használható.
A: redukálására

Q: A szén-monoxidot laboratóriumban [...] reakciójával állítják elő.
A: tömény kénsav és hangyasav

Q: A szén-monoxidot laboratóriumi előállításában a kénsav szerepe [...].
A: vízelvonószer

Q: A szóda kémhatása [...].
A: lúgos

Q: A karbonátokból erős sav hatására [...] gáz fejlődik.
A: szén-dioxid

Q: A szilícium rácstípusa tetraéderes szerkezetű [...].
A: atomrács

Q: A szilícium rácsát [...] kötések tartják össze.
A: erős kovalens

Q: A szilícium rácsában egy szilíciumatom [...] másik szilíciumatommal kapcsolódik kovalens kötéssel.
A: négy

Q: A szilícium rácsában a szilíciumatomok térbeli elrendeződése [...].
A: tetraéderes

Q: A szilícium elektromos vezetőképességére jellemző, hogy [...].
A: félvezető

Q: A szilícium szobahőmérsékleten [...] reakcióképes.
A: kevéssé

Q: A szilícium a halogénekkel [...] hőmérsékleten reagál.
A: magasabb

Q: A szilícium az oxigénnel [...] hőmérsékleten reagál.
A: magasabb

Q: A szilícium vízzel és savakkal [...] reagál.
A: nem

Q: A szilícium forró lúgoldatban [...] / [...].
A: feloldódik; reakcióba lép a lúggal

Q: A szilícium nátrium-hidroxiddal való reakciója során [...] és [...] képződik.
A: nátrium-szilikát; hidrogén

A szilícium és nátrium-hidroxid reakciójában hidrogéngáz fejlődik.

Q: A szilícium a természetben [...] elemi állapotban.
A: nem fordul elő

Q: A szilícium a természetben [...] formájában található meg.
A: vegyületek

Q: A szilícium tömeg szerint az oxigén után a [...] elem a Földön.
A: leggyakoribb

Q: Az agyag nagy részét különböző [...] alkotják, ezek mállásakor keletkeznek az agyagásványok.
A: fém-szilikátok

Q: A szilícium egyik legfontosabb felhasználási területe az elektronika, félvezető [...] készítenek a segítségével például a számítógépek chipjeihez.
A: áramköröket

Q: A szilíciumot felhasználják oly módon is, hogy más fémekhez adják [...], például a rozsdamentes acél is tartalmaz szilíciumot.
A: ötvözőanyagként

Q: A szilícium-dioxid (kvarc) rácstípusa tetraéderes szerkezetű [...].
A: atomrács

Q: A szilícium-dioxid (kvarc) rácsában az atomok térbeli elrendeződése [...].
A: tetraéderes

A szilícium-dioxid rácsában egy szilíciumatom négy másik oxigénatommal kapcsolódik kovalens kötéssel, SiO4 összetételű tetraéderek alakulnak ki.

Q: A kvarc [...] az ultraibolya sugarakat.
A: átengedi

Q: A szilícium-dioxidot a savak közül egyedül [...] oldja fel.
A: a hidrogén-fluorid

Q: A szilícium-dioxidot szódával ömlesztve [...] (vízüveget)}} kapunk.
A: nátrium-szilikátot

Q: A szilícium-dioxid az építkezéseknél nagy mennyiségben használt [...] egyik fő összetevője.
A: kavics és homok

Q: A szilícium-dioxid több [...] és díszítőkő, például a hegyikristály, opálok, achátok alapanyaga.
A: féldrágakő

A szilícium-dioxid alapanyagú féldrágaköveket és díszítő köveket az ékszeripar használja fel.

Q: A kvarcot UV-áteresztő képessége miatt [...] használják.
A: kvarclámpákban

Az üveg fő alkotóelemei: kvarc, nátrium-karbonát és különféle fém-oxidok.

Q: Az üveggyártás során az alapanyagokat [...] és az olvadékot [...], ez a kész üveg.
A: megolvasztják; gyorsan lehűtik

Q: Az üveg nem kristályos, hanem [...] anyag.
A: amorf

Q: Mivel az üveg nem kristályos állapotú, hanem amorf szilárd anyag, ezért nincs határozott [...].
A: olvadáspontja

Q: Mivel az üveg amorf szilárd anyag, ezért melegítés hatására, megfelelően magas hőmérsékelten nem olvad, hanem [...].
A: lágyul

Q: Az üveghez adagolt különböző [...] növelik az üveg fizikai és kémiai ellenállóképességét.
A: hálózatmódosító fém-oxidok

A szilikon elemi összetétele szerint az alábbi négy elemből áll: Si, C, O, H

A szilikonok alapszerkezetét a sziloxánkötés adja.

A Si – O – Si kötéseket sziloxánkötéseknek nevezzük.

Q: A [...] kovasavak hidroxilcsoportjaiból képződik vízkilépés közben.
A: sziloxánkötés

A sziloxánkötés váltakozó szilícium- és oxigénatomokból áll.

Q: A szilikonok olyan sziloxán-láncú vegyületek, melyekben a szilíciumatomok szabad vegyértékeit [...] kötik le.
A: szénhidrogéncsoportok

Q: A hosszú sziloxánkötést tartalmazó molekulákat [...] nevezzük, ezek szobahőmérsékleten szilárdak.
A: szilikonzsírnak

Q: A rövid sziloxánkötést tartalmazó molekulákat [...] nevezzük, ezek szobahőmérsékleten folyékonyak.
A: szilikonolajnak

Q: A szilikonláncok összekapcsolásával, térhálósításával lehet előállítani [...].
A: szilikongumit

Q: A szilikonok molekuláinak polaritása [...].
A: apoláris

Q: A szilikonok tulajdonságai szélsőséges hőingadózás esetén is [...] változnak.
A: csak kis mértékben/alig

Q: A szilikonok víztaszítók (hidrofóbok), mert [...].
A: molekuláik apoláris

Q: A szilikonok elektromos vezetés szempontjából [...].
A: szigetelők

Q: A nitrogénmolekula polaritása [...].
A: apoláris

Q: A nitrogén kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A nitrogén vízben [...] oldódik, mert [...].
A: nagyon kis mértékben; a nitrogén molekulái apolárisak

Q: A nitrogén közönséges körülmények között nem reakcióképes, mert [...], [...].
A: molekulájában a nitrogénatomtörzsek három kovalens kötéssel kapcsolódnak; melynek felszakításához nagy energiára van szükség

Q: A nitrogénmolekulában három kovalens kötés van az atomtörzsek között, ezért a nitrogén közönséges körülmények között [...].
A: nem reakcióképes

Q: A nitrogénmolekulában a kötési energia közel 1000 kJ/mol, ezért a nitrogén közönséges körülmények között [...].
A: nem reakcióképes

Q: A nitrogén és oxigén reakciója során (3000 ℃-on) [...] képződik.
A: nitrogén-monoxid

Q: A nitrogén és hidrogén reakciója hőszínezet szempontjából [...].
A: exoterm

Q: A nitrogén és hidrogén reakciója során [...] képződik.
A: ammónia

A nitrogén elemi állapotban a levegőben (78 térfogatszázalékban) fordul elő.

A nitrogén fontosabb vegyületei: ammónia és vegyületei, nitrátok, nitrogéntartalmú szerves vegyületek, fehérjék

Q: A nitrogént az iparban [...] állítják elő.
A: levegő cseppfolyósításával és desztillációjával

Q: A nitrogént [...], [...] előállítására használják.
A: ammónia; salétromsav és műtrágya

Q: Az ammóniamolekula polaritása [...].
A: poláris

Q: Az ammónia kristályrácstípusa [...].
A: molekularács

Q: Az ammóniát szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: lefelé; kisebb

Q: Az ammónia vízoldhatósága [...], mert [...], [...].
A: kitűnő; molekulái polárisak és hidrogénkötések kialakítására is képesek; illetve kémiai reakció is lejátszódik az ammónia-és vízmolekulák között

Q: Az ammónia apoláris oldószerekben [...] oldódik.
A: rosszul

Q: Az ammónia víz alatt nem fogható fel, mert [...].
A: vízben kitűnően oldódik

Q: Az ammónia vizes oldatának kémhatása [...].
A: lúgos

Q: A hidrogén-klorid és ammónia reakciója részecskeátmenet szempontjából [...].
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó reakció

Q: Az ammónia a természetben elsősorban [...] fordul elő.
A: szerves anyagok bomlástermékeként

Az ammóniaszintézis során vaskatalizátort alkalmaznak.

Q: Az ammóniát [...] gyártására használják.
A: salétromsav-és műtrágya

Q: Az ammóniát salétromsav-és műtrágyagyártás mellett [...] használják.
A: tisztításra és cseppfolyós állapotban hűtésre

Q: Az ammónia vizes oldatának neve [...].
A: szalmiákszesz

Q: Az ammóniából protonfelvétellel képződő ion neve [...].
A: ammóniumion

Q: Az ammóniumion alakja [...].
A: tetraéderes

Q: Az ammóniumsók rácstípusa [...].
A: ionrács

Q: Az ammóniumsók vízoldhatósága [...], mert [...].
A: jó; ionrácsos anyagok

Q: A nitrogén-dioxid vízben [...] oldódik, mert [...].
A: jól; kémiai reakcióba lép vele

Q: A salétromsav vízzel [...] elegyedik.
A: korlátlanul

Q: A salétromsav redoxi szempontból [...].
A: oxidálószer

Q: A híg salétromsav [...] fémekkel reagál és a reakció során [...] fejlődik.
A: negatív standardpotenciálú; hidrogéngáz

Q: A salétromsavat [...] gyártására használják.
A: műtrágya és robbanószer

Q: 1: [...]) hevítésével}} 2: [...]
A: Szalmiákszesz (ammónia tömény vizes oldata; Ammónium-klorid és lúg (nátrium-hidroxid) reakciójával

Q: Az ammónium-karbonát hétköznapi neve [...].
A: szalalkáli

Q: A szalmiáksó kémhatása [...], mert [...].
A: savas; az ammóniumionok savasan hidrolizálnak

Q: Az ammóniából – mely egy gyenge bázis – származó ammóniumionok a vízzel szemben [...] viselkednek.
A: gyenge savként

Q: A pétisó kémhatása [...], mert az [...].
A: savas; ammóniumionok savasan hidrolizálnak

Q: Az ammónia komplexképző sajátságú, mert [...], [...].
A: molekulája tartalmaz nemkötő elektronpárt; melynek segítségével datív kötést képes kialakítani fémionokkal

Q: A nitrogén-monoxid vízben [...] oldódik.
A: gyakorlatilag nem

Q: A nitrogén-monoxid laboratóriumban víz alatt [...], mert [...].
A: felfogható; gyakorlatilag nem oldódik

Q: A nitrogén-monoxid víz alatt [...], mert [...].
A: felfogható; vízben nem oldódik

Q: A salétromossav sói [...].
A: a nitritek

Q: A salétromossav csak híg vizes oldatban létezik, mert [...].
A: bomlékony

Q: A nitritek vízben [...] oldódnak, mert [...].
A: kitűnően; ionrácsos anyagok

Q: A salétromsav vízzel [...] elegyedik, mert [...], [...].
A: korlátlanul; molekulája poláris és hidrogénkötések kialakítására is képes; illetve a vízzel kémiai reakcióba is lép

A pétisó hatóanyagának előállítása (egyenlet)

Q: A chilei salétromot [...], illetve oxidáló tulajdonsága miatt [...] használják.
A: kerámia-és üveggyártásban; tűzijátékokban

Q: A kálium-nitrátot [...] használják.
A: műtrágyaként és tartósítószerként

Q: Az ezüst-nitrátot oxidáló hatása miatt a gyógyászatban [...], [...] használják.
A: fertőtlenítésre; bőrkinövések kezelésére

Q: Az ezüst-nitrátot, mint vízoldható ezüstvegyületet az analitikai kémiában gyakran használják, mert [...] [...], ezért [...].
A: az ezüstionok sok anionnal csapadékot képeznek; (pl. halogenid-és szulfidionokkal); bizonyos ionok kimutatására remekül használhatók

A nitrátok redoxi szempontból erős oxidálószerek.

Q: A vörös foszfor csak magasabb hőmérsékleten gyullad meg, ezért [...] tárolják.
A: zárt üvegben

A vörös foszfort gyufagyártásra használják.

Q: A foszforsav vízben [...] oldódik.
A: kitűnően

Q: A foszforsav az első disszociációs lépésben [...] sav.
A: középerős

Q: A foszforsav vízzel való reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis

Q: A foszforsavat [...] használják.
A: üdítőitalok savanyítására

Q: A foszforsav egyes szerves vegyületekkel képzett [...] biológiai jelentősége jelentős.
A: észtereinek

Q: A foszforsav sói [...].
A: a foszfátok

Q: A trisót [...], [...] használják.
A: mosásra; vízlágyításra

Q: A kalcium-foszfátot [...], [...] előállítására használják.
A: foszfor; foszforsav és műtrágya

Q: A fehér és vörös foszfor egymásnak [...] módosulatai.
A: allotróp

Q: A fehér foszfor alacsony hőmérsékleten akár napsütés hatására is meggyullad, ezért [...], [...] tárolják:
A: víz alatt; sötétben

Q: A foszfor reakciókészsége miatt a természetben csak vegyületei, főként [...] formájában fordul elő.
A: foszfátok

Q: [...], magyar kémikus nevéhez fűződik [...].
A: Irinyi János; a mérgező fehér foszfor helyett vörös foszfort tartalmazó biztonsági gyufa feltalálása

Q: A difoszfor-pentaoxid [...], ezért szárításra használják.
A: erősen higroszkópos

Q: A foszforsav vízben [...] oldódik, mert [...], [...].
A: kitűnően; molekulája poláris és hidrogénkötések kialakítására is képes; illetve a vízzel kémiai reakcióba is lép

Q: A foszforsav vizes oldatban [...] lépésben disszociál.
A: három

Q: Vízben jól kizárólag az [...] és [...]-foszfátok oldódnak.
A: ammónium; alkálifém

A trisó vizes oldatának kémhatását bizonyító reakcióegyenlet

Q: A kalcium-hidrogén- és dihidrogén-foszfátok [...] oldódnak vízben, mint a kalcium-foszfát.
A: jobban

Q: A szuperfoszfát műtrágyát [...] reakciójával állítják elő.
A: kalcium-foszfát és kénsav

Q: A szuperfoszfát [...] áll elsősorban.
A: kalcium-dihidrogén-foszfátból és kalcium-hidrogén-foszfátból

Q: A fémek hővezetés szempontjából [...].
A: jó hővezetők

Sűrűségek alapján megkülönböztetünk könnyű- és nehézfémeket.

Q: Könnyűfémek sűrűsége [...].
A: 5 g/cm3-nél kisebb

Q: Nehézfémek sűrűsége [...].
A: 5 g/cm3-nél nagyobb

Q: Az ötvözeteket különböző fémek [...] való összeolvasztásával és megszilárdulásával kapjuk.
A: egymással vagy nemfémes elemekkel

Q: Az ötvözeteket [...] kötés tartja össze.
A: fémes

Q: Mivel a fémek vegyületeik formájában fordulnak elő a természetben, ezért az elemi fémek előállítása [...] történik.
A: redukcióval

Q: A [...] fémeket [...] állítják elő.
A: legkisebb standardpotenciálú/ legreakcióképesebb; elektrokémiai redukcióval

Q: A fémek elektrokémiai redukcióval történő előállításának lényege, hogy az előállítandó fém vegyületének [...] elektrolizálják.
A: olvadékát

Q: A [...] / [...] fémeket [...] állítják elő.
A: nagyobb standardpotenciálú; kevésbe reakcióképes; kémiai redukcióval

Q: Ha egy fém erős redukálószer (pl. alumínium), akkor fém-oxidokból képes a fémionokat redukálni. Ez a speciális reakció a [...].
A: termitreakció

A fémek korróziója részecskeátmenet szempontjából redoxireakciók összessége.

Q: A vas korróziójában a levegő alkotórészei – [...]- játszanak szerepet.
A: az oxigén és a víz (nedvesség)

A rozsdaképződés során az elemi vas először vas(II)-ionokká oxidálódik, majd a levegő oxigénjének hatására vas(III)-ionok keletkeznek.

Q: A rozsdaképződés során a vas által leadott elektronokat [...] veszi fel.
A: a vízben oldott oxigén

Q: A vas felületén kialakuló oxidréteg (rozsda) [...] szerkezetű, ezért a levegő és a nedvesség képes behatolni a fém belső rétegeibe.
A: laza

Q: 1 [...] 2 [...]
A: a fém standardpotenciálja: minél kisebb, annál könnyebben korrodálódik; a fém felületén kialakuló oxidréteg szerkezete: ha tömör, akkor védi a fémet a korróziótól (pl. alumínium, cink), ha laza, akkor a fém könnyen korrodálódik

Q: A korrózióvédelem célja [...].
A: a korróziós hatások csökkentése

A korrózió ellen lehet harcolni korrózióálló ötvözetek készítésével, felületvédelemmel vagy a fém felületi oxidrétegének növelésével.

Q: A fémet védő lakk-, festék-, teflonbevonat hátránya, hogy a bevonat megsérülése után [...].
A: már nem védi a fémet

Q: Az eloxálás célja [...].
A: a fém felületi oxidrétegének növelése

Az eloxálás során a védendő fémet egy elektrolizáló berendezés anódjának kapcsolják, melyet egy vizes oldatba helyeznek. Az anódon fejlődő oxigéngáz reagál a fémmel, így az oxidréteg megvastagszik.

Q: [...]/ [...] ötvözet keletkezik, ha az ötvözetet alkotó atomok hasonló méretűek.
A: Szilárd oldat típusú; helyettesítéses

Q: [...] ötvözet keletkezik, ha az ötvözetet alkotó atomok között jelentős méretkülönbség van.
A: Rácsközi

Q: Az arany és az ezüst egymással [...] ötvözetet alkotnak.
A: szilárd oldat típusú/helyettesítéses

Q: A platinában vagy palládiumban oldott hidrogén a [...] ötvözetek közé sorolható.
A: rácsközi

Q: [...] ötvözet keletkezik, ha az ötvözetet alkotó fémek kristályrácstípusa eltérő.
A: Eutektikus

Q: Az eutektikus ötvözetek olvadáspontja az azt alkotó fémek olvadáspontja [...] van.
A: alatt

Q: A forrasztóón (az ón és az ólom ötvözete) az [...] ötvözetek közé sorolható.
A: eutektikus

Q: A krómozott acél előnye, hogy [...].
A: rozsdaálló

Q: Hidrogénes redukciót használnak [...] fémek előállítására.
A: nagytisztaságú

Q: A hidrogénes és elektrokémiai redukcióval történő fémelőállítások hátránya, hogy [...].
A: költségesek

Q: A kémiai, szenes redukcióval történő fémelőállítás előnye, hogy [...], hátránya, hogy [...].
A: olcsó; az előállított fém szennyezett

Q: A termitreakció remekül használható [...] mennyiségű fém előállítására. Hátránya, hogy [...].
A: kis; költséges

Q: Termikus bontással előállíthatók bizonyos [...] vegyületeikből.
A: nemesfémek

Q: Bizonyos nemesfémvegyületek levegőn történő hevítése során [...] eltávolíthatók. (Ezt nevezik pörkölésnek.)
A: a fémekkel vegyületet alkotó egyéb komponensek

Q: Passzív fémvédelem esetén a bevonat megsérülésével a védőhatás [...].
A: megszűnik

Q: Aktív fémvédelem esetén a bevonat megsérülésével a védőhatás [...].
A: nem szűnik meg

Q: A fémfelület lakkozása, festése, teflonnal való bevonása [...] fémvédelem.
A: passzív

Q: A vasat nála [...] standardpotenciálú fémmel bevonni [...] fémvédelem.
A: pozitívabb; passzív

Q: Az ónnal bevont vaslemez hétköznapi neve a [...].
A: fehérbádog

Q: A fehérbádog (a vas ónnal való bevonása) [...] fémvédelmi eljárás.
A: passzív

Q: Az ónnal bevont vaslemez ónbevonatának megsérülése után a vas [...].
A: gyorsan korrodálódik

Q: A vasat nála [...] standardpotenciálú fémmel bevonni [...] fémvédelem.
A: negatívabb; aktív

Q: A cinkkel bevont vaslemez hétköznapi neve a [...].
A: horganyzott bádog

Q: A cinkkel bevont vaslemezt [...] használják.
A: ereszcsatornákhoz

Q: A katódos fémvédelem lényege, hogy a megvédendő fémet egy nála [...] standardpotenciálú fémtömbbel kötik össze. Amíg a védő fémtömb nem oxidálódott el teljesen, a védendő fém biztonságban van.
A: negatívabb

Q: A katódos fémvédelmi eljárást [...], [...] védelme esetén használják.
A: talajban; vízben elhelyezett csövek

Q: Egy fémet védő fémbevonat megsérülése esetén a levegő oxigénjének és nedvességének hatására ún. [...] képződik.
A: helyi elem

Q: A cinkkel bevont vaslemez védőrétegének megsérülése esetén a cink a képződő helyi elem [...], tehát a cink [...], így védve a vasat.
A: anódja; oxidálódik

Q: A cinkkel bevont vaslemez védőrétegének megsérülése esetén a vas a képződő helyi elem [...], melyen a levegő oxigénje [...].
A: katódja; redukálódik

Q: A grafit szürke színének oka [...].
A: a delokalizált elektronok jelenléte
Back Extra: Megjegyzés: a delokalizált elektronok a különböző hullámhosszú fénysugarakat könnyen elnyelik, ezért látjuk - a fémekhez hasonlóan - szürkének a grafitot

Q: A fehér foszfor molekulájában a kötésszögek [...].
A: 60 fokosak
Back Extra: Megjegyzés: a fehér foszfor molekulájában a foszforatomtörzsek egy tetraéder négy csúcsán helyezkednek el, tehát nem a metán molekulájához hasonló tetraéderes elrendeződésről van szó, ahol a központi atom a tetraéder „közepén” található kép

Q: Az ammónia könnyen cseppfolyósítható, melynek oka [...].
A: a hidrogénkötésekre való hajlam
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogénkötés a legerősebb másodrendű kölcsönhatás

Q: A kvarc [...] hőtágulású anyag.
A: kis
Back Extra: Megjegyzés: a kis hőtágulás azt jelenti, hogy a hőmérséklet növelése nem eredményez jelentős méretnövekedést

Q: A szén-monoxid molekula komplexképzésre hajlamos [...] miatt.
A: a nemkötő elektronpárja
Back Extra: Megjegyzés: a komplexképzés lényege, hogy a ligandumok – ez esetben a szén-monoxid – a nemkötő elektronpárjukkal kapcsolódnak egy fémion üres atompályájára

Q: Hogyan állítunk elő ammóniát laboratóriumban? 1: [...]) hevítésével}} 2: [...]
A: Szalmiákszesz (ammónia tömény vizes oldata; Ammónium-klorid és lúg (nátrium-hidroxid) reakciójával

Q: A fémek korrózióját befolyásoló tényezők (2 darab) 1: [...] 2: [...]
A: a fém standardpotenciálja: minél kisebb, annál könnyebben korrodálódik; a fém felületén kialakuló oxidréteg szerkezete: ha tömör, akkor védi a fémet a korróziótól (pl. alumínium, cink), ha laza, akkor a fém könnyen korrodálódik

Front: A \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\) -ion neve
Back: tetramin-réz(II)-ion

Front: A \(\ce{[Cu(NH3)4]^2+}\) -ionok színe
Back: sötétkék

Front: A „mészégetés” reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CaCO3 → CaO + CO2}\) (hevítés)
Megjegyzés: a mészégetés valójában hőbontás

Front: A cseppkő képződésének egyenlete
Back: \(\ce{Ca(HCO3)2 → CaCO3 + H2O + CO2}\)

Front: A difoszfor-pentaoxid képlete
Back: \(\ce{P2O5}\)

Front: A difoszfor-pentaoxid rácstípusa
Back: molekularács

Front: A difoszfor-pentaoxid reakciója nagy mennyiségű vízzel (egyenlet)
Back: \(\ce{P2O5 + 3 H2O → 2 H3PO4 }\)
Megjegyzés: kisebb mennyiségű vízzel más szerkezetű molekulák alakulnak ki

Front: A difoszfor-pentaoxid színe, halmazállapota
Back: színtelen szilárd anyag

Front: A dolomit színe, halmazállapota, vízoldhatósága
Back: szürkésfehér, szilárd anyag, vízben rosszul oldódik

Front: A fehér foszfor élettani hatása
Back: erősen mérgező

Front: A fehér foszfor molekula polaritása
Back: apoláris

Front: A fehér foszfor molekulák között kialakuló legerősebb kölcsönhatás
Back: diszperziós kölcsönhatás megjegyzés: a fehér foszfor apoláris molekulákból áll

Front: A fehér foszfor rácstípusa
Back: molekularács

Front: A fehér foszfor szerkezeti képlete

Front: A fehér foszfor térszerkezete
Back: tetraéderes

Front: A foszfor (vörös és fehér) reakciója oxigénnel (egyenlet)
Back: \(\ce{4P + 5 O2 → 2 P2O5}\)

Front: A foszfor és oxigén reakciójának terméke
Back: difoszfor-pentaoxid

Front: A foszforsav élettani hatása
Back: nem mérgező

Front: A foszforsav halmazában kialakuló legerősebb másodrendű kölcsönhatás
Back: hidrogénkötés (megjegyzés: kép)

Front: A foszforsav magas olvadáspontjának és tömény oldatának nagy viszkozitásának anyagszerkezeti oka
Back: A foszforsav molekulái között erős hidrogénkötések jönnek létre.

Front: A foszforsav összegképlete
Back: \(\ce{H3PO4}\)

Front: A foszforsav rácstípusa
Back: molekularács

Front: A foszforsav reakciója fölös mennyiségű nátrium-hidroxiddal (egyenlet)
Back: \(\ce{H3PO4 + 3 NaOH → Na3PO4 + 3 H2O}\)

Front: A foszforsav savanyú nátriumsóinak képlete
Back: \(\ce{NaH2PO4}\), \(\ce{Na2HPO4}\)

Front: A foszforsav színe, szaga, halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson)
Back: színtelen, szagtalan, kristályos anyag

Front: A foszforsav színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25℃-on)
Back: színtelen, szagtalan, szilárd anyag

Front: A foszforsav vízben való oldásakor lejátszódó reakciók (3 egyenlet)
Back: \(\ce{H_3PO_4 +H_2O ⇌H_3O^+ +H_2PO_4^-}\)
\(\ce{H_2PO_4^- +H_2O ⇌H_3O^+ +HPO_4^-}\)
\(\ce{HPO_4^- +H_2O ⇌H_3O^+ +PO_4^3-}\)

Front: A gyomorsav és a szódabikarbóna reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{NaHCO3 + HCl → NaCl + H2O + CO2}\)

Front: A \(\ce{H3PO4}\) neve
Back: foszforsav

Front: A habarcs megszilárdulásának egyenlete
Back: \(\ce{Ca(OH)2 + CO2 → CaCO3 + H2O}\)

Front: A hidrogén-karbonátion képlete
Back: \(\ce{HCO_3^-}\)

Front: A higany(II)-oxid hőbontása (egyenlet)
Back: 2HgO → 2Hg + O2

Front: A HNO2 neve
Back: salétromossav

Front: A kalcium-foszfát hétköznapi neve
Back: foszforit

Front: A kalcium-karbonát színe, halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson)
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag

Front: A karbonátion képlete
Back: \(\ce{CO_3^2-}\)

Front: A királyvíz összetétele
Back: tömény salétromsav és tömény sósav 1:3 térfogatarányú elegye

Front: A kvarc színe, halmazállapota
Back: színtelen, átlátszó szilárd anyag

Front: A lápisz képlete
Back: AgNO3

Front: A magnézium-karbonát színe, halmazállapota, vízoldhatósága
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag, vízben rosszul oldódik

Front: A magnézium-karbonát termikus bomlása (egyenlet)
Back: MgCO3 → MgO + CO2

Front: A mészkő szénsavtartalmú vízben feloldódik (egyenlet)
Back: \(\ce{H2CO3 + CaCO3 ⇌ Ca(HCO3)2}\)

Front: A mészoltás egyenlete
Back: \(\ce{CaO + H2O → Ca(OH)2}\)

Front: A nátrium-foszfát hétköznapi neve
Back: trisó

Front: A nátrium-hidrogénkarbonát hétköznapi neve
Back: szódabikarbóna

Front: A nátrium-karbonát hétköznapi nevei
Back: szóda, sziksó

Front: A nátrium-karbonát színe, halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson)
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag

Front: A nátrium-nitrát hétköznap neve
Back: chilei salétrom

Front: A nitritek élettani hatása és annak oka
Back: Értágító hatásúak a belőlük felszabaduló nitrogén-monoxid miatt.

Front: A nitritek környezeti hatása
Back: A talajvízbe kerülve környezetszennyező hatásúak.

Front: A nitrogén és hidrogén reakciója (egyenlet)
Back: N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: A nitrogén és oxigén reakciója (egyenlet)
Back: N_2+O_2→2 NO

Front: A nitrogén miért csak közel 3000 ℃-on képes reagálni az oxigénnel?
Back: Mert a nitrogénmolekula kötési energiája nagy. / Mert a nitrogénmolekula rendkívül stabilis.

Front: A nitrogén monoxid színe, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: Színtelen gáz

Front: A nitrogén oxigénnel milyen körülmények között reagál?
Back: Csak az elektromos ívfény hőmérsékletén (pl. villámláskor).

Front: A nitrogén szilárd halmazát összetartó legerősebb kölcsönhatás
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: A nitrogén színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: színtelen, szagtalan gáz Megjegyzés: a levegő fő alkotóeleme

Front: A nitrogén-dioxid élettani hatása és annak oka
Back: Mérgező, mert párosítatlan elektront tartalmaz molekulája, így rendkívül reakcióképes. megjegyzés: a párosítatlan elektront tartalmazó molekulákat gyököknek nevezzük

Front: A nitrogén-dioxid környezeti hatása
Back: A savas esők és a városi szmog egyik fő okozója.

Front: A nitrogén-dioxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: Cu + 4 HNO3 → Cu(NO3)2 + 2 NO2 + 2H2O megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A nitrogén-dioxid színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), azonos állapotú levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: Vörösbarna, szúrós szagú gáz, azonos állapotú levegőnél nagyobb sűrűségű

Front: A nitrogén-dioxid vízben való oldódásának egyenlete
Back: 2 NO2 + H2O → HNO2 + HNO3 megjegyzés: a folyamat diszproporció (a nitrogén oxidációs száma +4-ről változott +3-ra és +5-re)

Front: A nitrogén-monoxid élettani hatása és annak oka
Back: Mérgező, mert komplexképző sajátságú, így a hemoglobinban lévő vasionokkal kötést alakít ki, illetve gyökmolekula lévén rendkívül reakcióképes.

Front: A nitrogén-monoxid környezeti hatása
Back: A savas esők és a városi szmog egyik fő okozója.

Front: A nitrogén-monoxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: 3 Cu + 8 HNO3 → 3 Cu(NO3)2 + 2 NO + 4 H2O megjegyzés: a rendezés oxidációsszám-változások alapján történik

Front: A nitrogén-monoxid levegővel érintkezik (egyenlet)
Back: N_2+O_2→2 NO

Front: A pétisó fő összetevője
Back: ammónium-nitrát

Front: A pétisó kémhatásának kialakulásának egyenlete
Back: NH_4^++H_2 O⇌NH_3+H_3 O^+

Front: A pétisó összetétele
Back: ammónium-nitrát, mészkő

Front: A pokolkő képlete
Back: AgNO3

Front: A rozsda kémiai neve
Back: vas(III)-oxid-hidroxid

Front: A rozsda képlete
Back: FeO(OH)

Front: A salétromossav képlete
Back: HNO2

Front: A salétromossav saverőssége
Back: gyenge sav

Front: A salétromsav bomlása (egyenlet)
Back: 2 HNO3 → 2 NO2 + H2O +’O’ megjegyzés: a felszabaduló nitrogén-dioxid és naszcensz (atomos) oxigén is mutatja, hogy a salétromsav erős oxidálószer

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 1.
Back: Ammóniaszintézis N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 2.
Back: Az ammónia oxidációja nitrogén-monoxiddá platinakatalizátorral 700 ℃-on 4 NH_3+5 O_2→4 NO+6 H_2 O

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 3.
Back: A nitrogén-monoxid oxigénnel azonnal nitrogén-dioxiddá alakul 2 NO+ O_2→2 NO_2

Front: A salétromsav ipari előállításának lépései (egyenletekkel) 4.
Back: A nitrogén-dioxidot oxigén jelenlétében vízben elnyeletik 2 NO_2+H_2 O+1/2 O_2→2 HNO_3

Front: A salétromsav köznapi neve
Back: választóvíz

Front: A salétromsav reakciója ammóniával (egyenlet)
Back: NH3 + HNO3 → NH4NO3 megjegyzés: ez a pétisó hatóanyagának előállítási egyenlete

Front: A salétromsav reakciója nátrium-hidroxiddal (egyenlet)
Back: HNO3 + NaOH → NaNO3 + H2O

Front: A salétromsav saverőssége
Back: erős sav

Front: A salétromsav sóinak összefoglaló neve
Back: nitrátok

Front: A salétromsav színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: színtelen, jellegzetes szagú folyadék

Front: A salétromsav vízben való oldásakor lejátszódó kémiai reakció egyenlete
Back: HNO_3+H_2 O→NO_3^-+H_3 O^+

Front: A szalalkáli képlete
Back: (NH4)2CO3

Front: A szalmiáksó képlete
Back: NH4Cl

Front: A szén bármely módosulatának tökéletes égése (egyenlet)
Back: \(\ce{C + O2 → CO2}\)

Front: A szén reakciója kalcium-oxiddal (egyenlet)
Back: \(\ce{CaO + 3C → CaC2 + CO}\)

Front: A szén vas(III)-oxiddal történő reakciójának egyenlete (vasgyártás)
Back: \(\ce{Fe2O3 + 3C → 2 Fe + 3 CO}\)

Front: A szén-dioxid és a víz reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CO2 + H2O ⇌ H2CO3}\)

Front: A szén-dioxid és lúg (NaOH) reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CO2 + 2NaOH → Na2CO3 + H2O}\)

Front: A szén-dioxid kimutatásának reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CO2 + Ca(OH)2 → CaCO3 + H2O}\)

Front: A szén-dioxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: \(\ce{CaCO3 + 2 HCl → CaCl2 + H2O + CO2}\)

Front: A szén-dioxid színe, szaga, halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson)
Back: színtelen, szagtalan gáz

Front: A szén-monoxid égése (egyenlet)
Back: \(\ce{2CO + O2 → 2 CO2}\)

Front: A szén-monoxid élettani hatása
Back: erősen mérgező

Front: A szén-monoxid erősen mérgező hatásának oka
Back: Komplexet képez a hemoglobinban lévő vasionokkal, melyhez 200-szor erősebben kötődik, mint az oxigénmolekula. (A hemoglobin használhatatlanná válik.)

Front: A szén-monoxid képződése izzó szén és szén-dioxid reakciójakor (egyenlet)
Back: \(\ce{C + CO2 → 2 CO}\)

Front: A szén-monoxid laboratóriumi előállítása (egyenlet)
Back: \(\ce{HCOOH→CO +H_2O}\) (tömény kénsav katalizátorral)

Front: A szén-monoxid molekulában a datív kötés kialakulásában a szénatom szerepe
Back: akceptor

Front: A szén-monoxid molekulában a datív kötés kialakulásában az oxigénatom szerepe
Back: donor

Front: A szén-monoxid reakciója ólom(II)-oxiddal (egyenlet)
Back: PbO + CO → Pb + CO2

Front: A szén-monoxid reakciója vas(III)-oxiddal a vasgyártás során (egyenlet)
Back: \(\ce{Fe2O3 + 3 CO → 2 Fe + 3 CO2}\)

Front: A szén-monoxid szerkezeti képlete

Front: A szén-monoxid szilárd halmazát összetartó legerősebb kölcsönhatás
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: A szén-monoxid színe, szaga, halmazállapota (25 ℃-on, standard nyomáson)
Back: színtelen, szagtalan gáz

Front: A szénsav és a nátrium-hidroxid reakciója (1:1 arányban) (egyenlet)
Back: \(\ce{H2CO3 + NaOH → H2O + NaHCO3}\)

Front: A szénsav reakciója feleslegben vett nátrium-hidroxiddal (egyenlet)
Back: \(\ce{H2CO3 + 2 NaOH → 2 H2O + Na2CO3}\)

Front: A szénsav reakciója vízzel (egyenlet)
Back: \(\ce{H2CO3 + H2O ⇌ H3O+ + HCO3−}\)

Front: A szénsav szerkezeti képlete

Front: A szilícium ásványaira példa
Back: kvarc, homok, agyagásványok

Front: A szilícium égése 600 ℃-on (egyenlet)
Back: Si + O2 → SiO2

Front: A szilícium reakciója forró NaOH-oldattal (egyenlet)
Back: \(\ce{Si + 2NaOH + H2O → Na2SiO3 + 2H2}\)

Front: A szilícium-dioxid és a HF reakciója (üvegmaratás) (egyenlet)
Back: \(\ce{SiO2 + 4HF = SiF4 + 2 H2O}\)

Front: A szilícium-dioxid ömlesztése (összeolvasztása) szódával (egyenlet)
Back: \(\ce{SiO2 + Na2CO3 = Na2SiO3 + CO2}\)

Front: A szóda kémhatását bizonyító egyenlet
Back: \(\ce{CO_3^2- +H_2 O⇌ HCO_3^- +OH^-}\)

Front: A szóda képlete
Back: \(\ce{Na2CO3 ... 10 H2O}\)

Front: A szóda reakciója sósavval (egyenlet)
Back: \(\ce{Na2CO3 + 2 HCl = 2 NaCl + H2O + CO2}\)

Front: A szódabikarbóna bomlása hő hatására (egyenlet)
Back: \(\ce{2NaHCO3 → Na2CO3 + H2O + CO2}\)

Front: A szódabikarbóna kémhatását bizonyító egyenlet
Back: \(\ce{HCO_3^- +H_2 O⇌ H_2CO_3 +OH^-}\)

Front: A szódabikarbóna színe, halmazállapota (25 ℃-on és standard nyomáson), vízoldhatósága
Back: fehér (színtelen), szilárd anyag, vízben jól oldódik

Front: A tömény salétromsav mely fémeket passziválja?
Back: A vascsoport elemeit (vas, kobalt, nikkel) és az alumíniumot.

Front: A trisó kémiai neve
Back: nátrium-foszfát

Front: A trisó képlete
Back: \(\ce{Na3PO4}\)

Front: A trisó színe, halmazállapota (standard nyomáson és 25℃-on), vízoldhatósága
Back: színtelen, szilárd anyag, vízben jól oldódik (megjegyzés: alkálifém-foszfát)

Front: A trisó vizes oldatának kémhatása
Back: lúgos

Front: A vízkő képződése forralás hatására (egyenletek)
Back: \(\ce{Ca(HCO3)2 → CaCO3 + H2O + CO2}\)
\(\ce{Mg(HCO3)2 → MgCO3 + H2O + CO2}\)

Front: A vízüveg kémiai neve
Back: nátrium-szilikát

Front: A vízüveg képlete
Back: \(\ce{Na2SiO3}\)

Front: A vörös foszfor élettani hatása
Back: nem mérgező

Front: A vörös foszfor rácstípusa
Back: láncszerű atomrács

Front: A vörös foszfor reakciója oxigénnel (egyenlet)
Back: \(\ce{4P + 5O2 → 2P2O5}\)

Front: A vörös foszfor szerkezete

Front: A vörös foszfor színe, halmazállapota
Back: sötétvörös, szilárd anyag

Front: Adszorpció
Back: Felületen való megkötődés.

Front: Allotrópia
Back: Az a jelenség, hogy bizonyos elemek különböző kristály- vagy molekulaszerkezetű módosulatokat képeznek.

Front: Amellett, hogy a nitrogén-monoxid vízben nem oldódik, milyen egyéb előnye van víz alatt felfogni a gázt?
Back: Az esetlegesen keletkező nitrogén-dioxid oldódik vízben, így elválasztható a nitrogén-monoxidtól.

Front: Az [Ag(NH3)2]+-ion neve
Back: diamin-ezüst(I)-ion

Front: Az ammónia báziserőssége
Back: gyenge bázis

Front: Az ammónia előállítása az iparban (egyenlet)
Back: N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: Az ammónia laboratóriumi előállítása ammóniumsóból (egyenlet)
Back: NH_4 Cl+NaOH→NH_3+NaCl+H_2 O

Front: Az ammónia színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), azonos állapotú levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: színtelen, szúrós szagú gáz, a levegőnél kisebb sűrűségű

Front: Az ammónia vízben való oldásakor lejátszódó kémiai reakció (egyenlet)
Back: NH_3+H_2 O⇌ NH_4^++ OH^-

Front: Az ammóniaszintézis egyensúlyra vezető, exoterm folyamat. Miért használnak mégis mérsékelten magas hőmérsékletet (450 ℃) az előállításhoz?
Back: Hogy a reakciósebesség kellően nagy legyen. (Alacsony hőmérsékleten nagyon lassú lenne a reakció.)

Front: Az ammónium-klorid hétköznapi neve
Back: szalmiáksó

Front: Az ammónium-nitrát jól oldódik vízben. Milyen környezeti problémát okozhat túl sok pétisó használata?
Back: Természetes vizekbe kerülve eutrofizációt (algásodás) okozhat.

Front: Az ammónium-nitrát képlete
Back: NH4NO3

Front: Az ammónium-nitrát rácstípusa
Back: ionrács

Front: Az ammónium-nitrát színe, halmazállapota
Back: színtelen, szilárd anyag

Front: Az áramvezetés feltétele
Back: Álljanak rendelkezésre töltéssel rendelkező, elmozdulásra képes részecskék.

Front: Az égők izzószálához szükséges wolfram előállítása (egyenlet)
Back: \(\ce{WO3 + 3H2 → W + 3H2O}\)

Front: Az ezüst-nitrát hétköznapi nevei
Back: pokolkő, lápisz

Front: Az izzó szén reakciója vízgőzzel (egyenlet)
Back: \(\ce{C + H2O ⇌ CO + H2}\)

Front: Az izzó szén szén-dioxiddal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{C + CO2 → 2 CO}\)

Front: Az üveg felhasználására példák
Back: ablaküveg, palackok, használati tárgyak (szemüveg), laboratóriumi eszközök

Front: Egy példa kémiai, szenes redukcióval előállított fémre
Back: Vas

Front: Hány mol ammóniával alkot komplexet egy mol ezüstion?
Back: Kettő.

Front: Hány mol ammóniával alkot komplexet egy mol réz(II)-ion?
Back: Négy.

Front: Hogy nevezzük másképp a vízelvonó tulajdonságot?
Back: higroszkópos

Front: Hogyan alakul ki a nitrogénatom körül a nemesgázszerkezet a salétromsav molekulájában?
Back: A nitrogén nemkötő elektronpárja delokalizálódik.

Front: Hogyan állítanak elő fehér foszfort?
Back: A vörös foszfort levegőtől elzárt térben elpárologtatják, majd gyorsan lehűtik. Így nincs ideje kialakulni a vörös foszfor láncszerű szerkezetének.

Front: Hogyan állíthatunk elő nitrogén-dioxidot laboratóriumban?
Back: Réz és legalább 50 tömeg%-os salétromsav reakciójával.

Front: Hogyan állíthatunk elő nitrogén-monoxidot laboratóriumban?
Back: Réz és közepesen tömény (30 tömeg%-os) salétromsav reakciójával.

Front: Hogyan járul hozzá a nitrogén-dioxid a savas esők kialakulásához?
Back: A vízzel salétromsavat és salétromossavat alkot.

Front: Hogyan járul hozzá a nitrogén-monoxid a savas esők kialakulásához?
Back: A levegő oxigénjével nitrogén-dioxiddá alakul, mely aztán vízzel salétromsavat és salétromossavat alkot.

Front: Hőbontás
Back: Oxigénmentes térben történő hevítés hatására bekövetkező bomlás.

Front: Mekkora nyomást alkalmaznak az ammóniaszintézis során?
Back: 20 MPa

Front: Mely fémeket passziválja a tömény salétromsav?
Back: A vasat és az alumíniumot.

Front: Mi a mészkőpor szerepe a pétisóban?
Back: Megakadályozza a higroszkópos (vízelvonó tulajdonságú) ammónium-nitrát összecsomósodását, így a műtrágyát egyenletesen lehet szétteríteni.

Front: Mi az oka a fémek általában szürke színének?
Back: A delokalizált elektronok könnyen gerjeszthetők, így a látható fény bármely hullámhosszú fénysugarát képes elnyelni a fémrács. Azért a fénysugarak egy részét a felület mégis visszaveri, ezért látjuk őket szürkének és nem feketének. (Ha mindent elnyelnének, akkor feketék lennének.)

Front: Mi az oka a szén-monoxid molekula apoláris jellegének?
Back: Habár az oxigén elektronegativitása jelentősen nagyobb a szénénél, az oxigén által biztosított datív kötés miatt lecsökken az oxigénatom körüli elektronsűrűség, így a köztük lévő kötés polaritása csekély.

Front: Mi történik a nitrogén-monoxiddal levegőn? Miért?
Back: Azonnal megbarnul, mert igen reakcióképes. megjegyzés: a levegő oxigénjével reagál és vörösbarna nitrogén-dioxid képződik

Front: Miből állítják elő az ammóniát az iparban?
Back: Elemi nitrogénből és hidrogénből.

Front: Miért alakít ki a nitrogén kétatomos, míg a fehér foszfor négyatomos molekulákat? (Mindkét elem az ötödik főcsoportban található.)
Back: Mert a nitrogén mérete kisebb, elektronegativitása nagyobb, mint a foszforé, így képes az energetikailag kedvezőtlenebb helyzetben lévő pí-kötések stabilizálására. A fehér foszfor molekulájában ezért csak szigma-kötések találhatók.

Front: Miért alkalmas a nátrium-hidroxid ammónia szalmiáksóból való előállítására?
Back: Mert az erősebb bázis kiszorítja a gyengébbet a sójából. Ebben az esetben az erős nátrium-hidroxid szorítja ki a gyengébb ammóniát a sójából.

Front: Miért alkalmaznak nagy nyomást (20 MPa) az ammóniaszintézis során?
Back: Mert a nagy nyomás gázreakciók esetén a sztöchiometriaiszám-csökkenés irányába tolja a reakciót, mely az ammóniaszintézis esetén a termékképződés iránya. megjegyzés: a reakcióegyenlet jobb oldalán összesen 4 mol gáz, a bal oldalán 2 mol gáz található N_2+3 H_2⇌2 NH_3

Front: Miért alkalmaznak vaskatalizátort az ammóniaszintézis során?
Back: Hogy növeljék a reakciósebességet.

Front: Miért az egyik leginkább környezetbarát foszforműtrágya a kalcium-foszfát?
Back: Mert fokozatosan szívódik fel, így nem okoz eutrofizációt (algásodást).

Front: Miért barnul meg állás közben az amúgy színtelen salétromsav?
Back: Mert fényérzékeny. A bomlásából származó nitrogén-dioxid miatt barnul meg az oldat.

Front: Miért folyósodik el könnyen szabad levegőn a foszforsav?
Back: Mert erősen higroszkópos (vízelvonó hatású).

Front: Miért kisebb a sűrűsége az ammóniagáznak azonos állapotú levegőnél?
Back: Mert azonos állapotú gázok esetén minél nagyobb a gáz moláris tömege, annál nagyobb a sűrűsége (Avogadro törvénye miatt). Az ammónia moláris molekulatömege 17 g/mol, míg a levegő átlagos moláris tömege 29 g/mol.

Front: Miért lehet ammóniát előállítani szalmiákszesz hevítésével?
Back: Mert a gázok vízben való oldása mindig exoterm folyamat. A hőmérséklet emelése egyensúlyok esetén az endoterm folyamatnak kedvez, mely ez esetben a gáz eltávozása az oldatból.

Front: Miért magasabb a vörös foszfor olvadáspontja a fehér foszfor olvadáspontjánál?
Back: A fehér foszfor molekularácsos anyag, halmazában az apoláris fehér foszfor molekulák között gyenge diszperziós kölcsönhatások vannak. A vörös foszfor atomrácsos, benne a foszforatomok között erős kovalens kötések vannak. Utóbbit jóval nehezebb felszakítani a diszperziós kölcsönhatásnál.

Front: Miért mérgező a fehér foszfor?
Back: Apoláris molekulákból áll, így képes oldódni a bőr felületén lévő zsírban. Miután felszívódott káros kémiai reakciók mennek végbe a szervezetben.

Front: Miért nem képes a szilícium molekulákat alkotni az oxigénnel, mint ahogy a szén képes rá?
Back: A szilícium mérete nagyobb, elektronegativitása kisebb a szénénél. Így nem képes pí-kötéseket kialakítani az oxigénnel. A szilícium és oxigénatomok között erős szigma-kötések alakulnak ki.

Front: Miért nem lehet a trisót foszforműtrágyaként használni?
Back: Mert túlságosan lúgos vizes oldatának kémhatása.

Front: Miért nem mérgező a vörös foszfor?
Back: Atomrácsos, így gyakorlatilag nincs oldószere, és csak magasabb hőmérsékleten képes reakcióba lépni.

Front: Miért tartják a salétromsavat sötét üvegben?
Back: Mert fényérzékeny. Fény hatására bomlik.

Front: Milyen bevonatok készíthetők korrózióvédelem céljából?
Back: lakk, festék, műanyag (pl. teflon), fém

Front: Milyen hőmérsékletet alkalmaznak az ammóniaszintézis során?
Back: 450 ℃

Front: Milyen oldószerekben oldódik a fehér foszfor?
Back: Apoláris oldószerekben (pl. benzin). Megjegyzés: apoláris molekulákból áll

Front: Minek a fő alkotóeleme az ammónium-nitrát?
Back: pétisó/nitrogénműtrágya

Front: Minek a másik elnevezése a választóvíz?
Back: salétromsav

Front: Mire használják a királyvizet?
Back: Arany és platina oldására.

Front: Mit jelent, hogy a tömény oxidáló savak passziválnak fémeket?
Back: A tömény oxidáló savak hatására a fémek felületén egy tömör oxidréteg alakul ki. Ez megakadályozza, hogy a fém ezután híg savban feloldódhasson.

Front: Mit jelent, hogy egy só savanyú?
Back: Tartalmaz hidrogént az anionja.

Front: Mit jelent, hogy egy só szabályos?
Back: Nem tartalmaz hidrogént az anionja.

Front: Mit jelent, hogy valaminek nagy a fajlagos felülete?
Back: Egységnyi tömegét tekintve nagy felületű.

Front: Mivel tudjuk bizonyítani az ammónia kitűnő vízoldhatóságát?
Back: Szökőkútkísérlettel.

Front: Példák elektrokémiai redukcióval előállított fémekre
Back: Alumínium, alkálifémek (Na, K)

Front: A fehér foszfor színe
Back: sárgásfehér (megjegyzés: a sárgás árnyalatot a benne nyomokban található vörös foszfor adja, a vörös foszfor a standard állapotban stabilisabb módosulat, így a fehér foszfor lassan átalakul vörössé)

Front: A szalmiáksó kémhatásának kialakulásának egyenlete
Back: NH_4^++H_2 O⇌NH_3+H_3 O^+

Front: A szénsav kétlépéses disszociációjának egyenletei
Back: \(\ce{H2CO3 + H2O ⇌ H3O+ + HCO3−}\)
\(\ce{HCO3− + H2O ⇌ H3O+ + CO3^2−}\)

Front: A szódabikarbóna képlete: színe: halmazállapota: vízoldhatósága:
Back: NaHCO3
fehér, szilárd, jól oldódik

Front: A szódabikarbóna kémhatása:
Back: lúgos
\(\ce{NaHCO3 + H2O = NaOH + H2CO3}\)

Front: Allotrópia jelensége
Back: Az a jelenség, hogy bizonyos elemek különböző kristály- vagy molekulaszerkezetű módosulatokat képeznek.