Title: E - A kén
Tags: Kén Emelt Közép

Front: A forró, tömény kénsav és a réz reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Cu + 2H2SO4 → CuSO4 + 2H2O + SO2}\)

Front: A kén reakciója cinkkel (egyenlet)
Back: Zn + S → ZnS

Front: A kén reakciója higannyal (egyenlet)
Back: Hg + S → HgS

Front: A kén reakciója oxigénnel (egyenlet)
Back: \(\ce{S + O2 → SO2}\)

Front: A kén reakciója vassal (egyenlet)
Back: Fe + S → FeS

Front: A kén-dioxid és a víz reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{SO2 + H2O ⇌ H2SO3}\)

Front: A kén-dioxid ipari előállításának egyenlete
Back: S + O2 → SO2

Front: A kén-dioxid nátrium-szulfitból történő előállításának egyenlete
Back: \(\ce{Na2SO3 + HCl → 2 NaCl + H2O + SO2 }\)
Megjegyzés: a reakció lényege, hogy az erősebb sósav kiszorítja a gyengébb kénessavat a sójából, mely aztán kén-dioxidra és vízre bomlik

Front: A kén-dioxid oxidációja (egyenlet)
Back: \(\ce{2 SO2 + O2 ⇌ 2 SO3}\)

Front: A kén-dioxid piritből történő előállításának egyenlete
Back: \(\ce{4FeS2 + 11O2 → 2Fe2O3 + 8SO2}\)
Megjegyzés: oxidációs számváltozások alapján kell rendezni az egyenletet (a vasnak +2-ről, +3-ra, a kénnek -1-ről +4-re, az oxigénnek 0-ról -2-re változik)

Front: A kén-hidrogén és a Ag+ reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2Ag+ + H2S ⇌ Ag2S + 2 H+}\)

Front: A kén-hidrogén és a Fe2+ reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Fe2+ + H2S ⇌ FeS + 2H+}\)

Front: A kén-hidrogén és a kén-dioxid reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2H2S + SO2 → 3S + 2H2O}\)
Megjegyzés: a reakció szinproporció, melynek során egy adott elem két különböző oxidációs állapotú formája válik egyféle oxidációs állapotúvá

Front: A kén-hidrogén és a Pb2+ reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Pb2+ + H2S ⇌ PbS + 2 H+}\)

Front: A kén-hidrogén és a víz reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{H2S + H2O ⇌ HS- + H3O+}\)

Front: A kén-hidrogén laboratóriumi előállításának egyenlete
Back: \(\ce{FeS + 2 HCl → H2S + FeCl2}\)

Front: A kén-hidrogén nem tökéletes égése (egyenlet)
Back: \(\ce{2H2S + O2 → 2S + 2H2O}\)

Front: A kén-hidrogén reakciója jóddal (egyenlet)
Back: \(\ce{H2S + I2 → 2HI + S}\)

Front: A kén-hidrogén tökéletes égése (egyenlet)
Back: \(\ce{2H2S + 3O2 → 2SO2 + 2H2O}\)

Front: A kénsav híg vizes oldatának reakciója nátrium-hidroxiddal (egyenlet)
Back: \(\ce{H2SO4 + 2NaOH → Na2SO4 + 2H2O}\)

Front: A kénsav molekulaszerkezete

Front: A kénsav reakciója vízzel két lépésben (egyenlet)
Back: \(\ce{H2SO4 + H2O → HSO4- + H3O+ HSO4- + H2O → SO4^2- + H3O+}\)

Front: A kénsavgyártás lépései (egyenletekkel) 1: …
Back: 1: A kén égetése:
S + O2 → SO2

Front: A kénsavgyártás lépései (egyenletekkel) 2
Back: 2: A kén-dioxid oxidációja kén-trioxiddá vanádium-pentaoxid jelenlétében 450 ℃-on:
2 SO2 + O2 ⇌ 2 SO3

Front: A kénsavgyártás lépései (egyenletekkel) 3
Back: 3: A kén-trioxid elnyeletése tömény kénsavban:
H2SO4 + SO3 → H2S2O7

Front: A kénsavgyártás lépései (egyenletekkel) 4
Back: 4: Az óleum hígítása vízzel:
\(\ce{H2S2O7 + H2O → 2 H2SO4}\)

Front: A kén-trioxid reakciója vízzel (egyenlet)
Back: \(\ce{SO3 + H2O → H2SO4}\)

Front: Híg kénsavoldat és a vas reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Fe + H2SO4 → FeSO4 + H2}\)

Front: Híg kénsavoldat és az alumínium reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2 Al + 3 H2SO4 → Al2(SO4)3 + 3 H2}\)

Front: Híg kénsavoldat és cink reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + H2SO4 → ZnSO4 + H2}\)

Front: Kén-dioxid és Lugol-oldat (kálium-jodidos jódoldat) reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{SO2 + I2 + 2H2O → H2SO4 + 2HI}\)

A kristályos kénben egy molekulát {{C1::nyolc}} kénatom épít fel.

A kén,színe: {{C1::sárga}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}}

A kén {{C1::apoláris}} oldószerekben jól oldódik, mert {{C1::molekulái apolárisak}}.

A kén fémekkel való reakciója során {{C1::fém-szulfidok}} keletkeznek.

A kén elemi állapotban a {{C1::vulkáni vidékeken}} található meg nagyobb mennyiségben a természetben.

A {{C1::szulfidok}} a kén legyakoribb vegyületei a természetben.

Az elemi kén bányászása egyre inkább háttérbe szorul, manapság a ként inkább {{C1::a fosszilis energiahordozók}} ({{C1::kőolaj}}, {{C1::kőszén}}) {{C1::kéntelenítésével}} nyerik.

A cink-szulfid képlete, {{C1::ZnS}}

A vas(II)-szulfid képlete, {{C1::FeS}}

A kén-dioxid (SO2), színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::szúrós szagú}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::gáz}}, vízoldhatósága: {{C1::jó}}

A kén-dioxid vízben oldódásakor képződő kénessav a {{C1::savas esők}} egyik fő komponense, ezért nagyon környezetszennyező anyag.

A levegő kerülő kén-dioxid hozzájárul a növények pusztulásához, mert {{C1::redukálja a fotoszintézishez szükséges klorofillt}}.

A kén-dioxidot az ipar {{C1::kénsav}}gyártásra használja fel a konzerválás mellett.

A kén-dioxid {{C1::konzerválószerként}} történő felhasználásnak alapja a redukáló tulajdonsága.

A kénsav polaritásáról elmondható, hogy molekulája {{C1::poláris}}.

A kénsav (H2SO4), színe: {{C1::színtelen}}, vízhez viszonyított sűrűsége: {{C1::nagyobb sűrűségű}}, {{C1::olajszerűen folyó}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::folyadék}}

A kénsav megköti a levegőből, más anyagokból a vizet, vagyis {{C1::higroszkópos}} tulajdonságú.

A kénsavval vízzel történő elegyedése a hőszínezet szerint {{C1::exoterm}} folyamat

A kénsav vízzel történő elegyítése során ügyelni kell rá, hogy a {{C1::vízhez}} öntsük a {{C1::savat}}, kevergetés közben, fordított esetben {{C2::a keletkező hő megégetheti a kezünket}}, illetve {{C2::hatására felforrhat és kifröccsenhet a maró hatású oldat}}.

A kénsav sav-bázis jellege szerint {{C1::erős sav}}, vízben teljesen disszociál.

A kénsav redoxi tulajdonsága szerint erős {{C1::oxidálószer}}.

A kénsav híg vizes oldata a {{C1::negatív}} standardpotenciálú fémeket {{C1::hidrogén}}gáz fejlődése közben oldja.

A tömény kénsav a vasat {{C1::passziválja}}.

A tömény kénsav az alumíniumot {{C1::passziválja}}.

A tömény néhány {{C1::pozitív}} standardpotenciálú fémet is old kén-dioxid fejlődése közben, ilyenek a réz és az ezüst.

A kénsavat felhasználják {{C1::ólom}}akkumulátorok készítésénél.

A kénsav ipari alapanyag, felhasználják {{C1::gyógyszer}}- és {{C1::mosószer}}gyártásnál.

A kénsav csak fémekkel alkotott szabályos sóit, amelyekben a kén oxidációs száma +6, {{C1::szulfátoknak}} nevezzük.

A rézgálic képlete: {{C1::CuSO4 · 5H2O}},
színe: {{C1::kék}},
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}},
vízoldhatósága: {{C1::jól oldódik}}

A rézgálicot {{C1::permetezőszerként}} használják, másik neve a bordói lé.

Szobahőmérsékleten a {{C1::rombos}} ({{C1::α}}) kén a stabil allotróp módosulat.

95,5 °C felett a {{C1::monoklin}} ({{C1::β}}) kén a stabilis allotróp módosulat.

Az {{C1::amorf}} kén nem stabil allotróp módosulat.

A kén allotróp módosulatai a {{C1::rombos}}, {{C2::monoklin}} és {{C3::amorf}} kén.

A kén-hidrogén/dihidrogén-szulfid (H2S) , színe: {{C1::színtelen}}, szaga: {{C1::kellemetlen}}, {{C1::záptojásszagú}}, halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::gáz}}, vízoldhatósága: {{C1::jól oldódik}}

A kén-hidrogén vizes oldata {{C1::enyhén savas}} kémhatású.

A H2S + I2 → 2 HI + S reakcióban a kén-hidrogén {{C1::redukálja}} a jódot.

A kén-hidrogén nem tökéletes égésekor – a víz mellett – {{C1::elemi kén}} keletkezik.

A kén-hidrogén tökéletes égésekor – a víz mellett – {{C1::kén-dioxid}} képződik.

A kén-hidrogén a levegővel {{C1::robbanó}}elegyet alkot.

A kén-hidrogén a p-és d-mező fémionjainak zömével {{C1::szulfid-csapadékot}} ad.

A FeS-csapadék színe {{C1::fekete}}.

A PbS-csapadék színe {{C1::fekete}}.

Az \(\ce{Ag2S}\)-csapadék színe {{C1::fekete}}.

A kén-hidrogén sói {{C1::a hidrogén-szulfidok és a szulfidok}}.

A kén-hidrogén a természetben a {{C1::vulkáni}} gőzökben fordul elő.

Kén-hidrogént tartalmaz {{C1::ásvány- és hé}}vizeink egy része is.

A hidrogén-szulfid fontos laboratóriumi reagens, a {{C1::kationok kimutatására}} használják.

A kén-hidrogén mérgező, mert {{C1::redukálja a hemoglobint}}, {{C1::ezáltal alkalmatlanná válik az oxigén szállítására}}.

A szulfidok olyan vegyületek, amelyekben a kén oxidációs száma -{{C1::2}}.

A kén-dioxid {{C1::erélyes redukálószer}}, ezért a Lugol-oldatot elszínteleníti.

A kén-dioxid lehet {{C1::oxidáló}} hatású is, ha nála erősebb redukálószerekkel reagál.

A kén-dioxid könnyen cseppfolyósítható, mert {{C1::molekulái között dipólus-dipólus kölcsönhatás alakul ki és molekulatömege viszonylag nagy}}.

A kén-dioxid {{C1::jól}} oldódik vízben, mert {{C1::molekulái polárisak és kémiai reakcióba is lépnek a vízzel}} ({{C1::kénessav keletkezik}}).

A pirit képlete {{C1::FeS2}}.

A piritben (FeS2) a kén oxidációs száma -{{C1::1}}.

A kén-dioxid pörkölésssel előállítható {{C1::piritből}} is, amely a kén vassal alkotott vegyülete.

A kén-dioxid előállítása laboratóriumban {{C1::szulfitokból}} a kénessavnál {{C1::erősebb}} savakkal való reakciójával történik.

A \(\ce{2 SO2 + O2 ⇌ 2 SO3}\) gázreakcióban nagyobb nyomást alkalmaznak, hiszen {{C1::az a térfogatcsökkenés}} ({{C1::sztöchiometriaiszám-csökkenés}}) {{C1::irányába tolja az egyensúlyt}}, {{C1::ami a termékképződésé}}.

A 2 SO2 + O2 ⇌ 2 SO3 gázreakcióban \(\ce{V2O5}\) (vanádium-pentaoxid) katalizátort használnak, hogy {{C1::gyorsítsák a reakció}}, {{C1::és hamarabb beálljon a kémiai egyensúly}}.

A 2 SO2 + O2 ⇌ 2 SO3 exoterm gázreakcióban viszonylag magasabb hőmérsékletet (500 ℃) alkalmaznak, hogy {{C1::növelje a reakciósebességet}}, {{C1::annak ellenére}}, {{C1::hogy a hőmérséklet emelése a visszaalakulás felé tolja az egyensúlyt}}.

A kén-trioxid vízzel hevesen reagál, {{C1::kénsav}} keletkezik.

A kénessav saverősség szempontjából {{C1::gyenge sav}}.

A kénessav sói {{C1::a hidrogén-szulfitok és a szulfitok}}.

A kénessav redoxi szempontból {{C1::redukáló}} tulajdonságú, oxigén hatására kénsavvá oxidálódik.

A forró tömény kénsav és réz reakciója részecskeátmenet szempontjából {{C1::redoxireakció}}.

A kénsavgyártás során először az olvasztott kén égetésével először {{C1::kén-dioxidot}} állítanak elő.

A kénsavgyártás során a kén-dioxidot {{C1::vanádium-pentaoxid}} katalizátor jelenlétében, 450 °C-on {{C1::kén-trioxiddá}} alakítják.

A kénsavgyártás során a kén-trioxidot {{C1::tömény kénsavban}} nyeletik el.

A kénsavgyártás során az óleumot (H2S2O7) {{C1::vízzel}} hígítva kapjuk a kénsavat.

A kénsav savanyú sóit, amelyekben a kén oxidációs száma +6, {{C1::hidrogén-szulfátoknak}} nevezzük.

A gipsz  képlete: {{C1::CaSO4 · 2H2O}},
színe: {{C1::színtelen}},
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}},
vízoldhatósága: {{C1::kis mértékben}}

A gipszet {{C1::törött végtagok}} rögzítésére használják.

A képzőművészek gipszből {{C1::szobrokat}} öntenek.

A keserűsó képlete: {{C1::MgSO4 · 7H2O}},
színe: {{C1::színtelen}},
halmazállapota (25 °C-on, standard nyomáson): {{C1::szilárd}},
vízoldhatósága: {{C1::jól oldódik}}

A keserűsót a gyógyászatban használják, mert {{C1::hashajtó}} hatású.

Q: A \(\ce{2 H2S + SO2 → 3 S + 2 H2O}\) reakcióban a kén-hidrogén a {{C1::redukáló}}szer.
A: Megjegyzés: a kén-hidrogén még az általában redukálószerként viselkedő kén-dioxidot is redukálja (a kén-hidrogénben a kén oxidációs száma -2, aminél már nem lehet kisebb)

Q: A 2 SO2 + O2 ⇌ 2 SO3 gázreakcióban oxigénfelesleget alkalmaznak, hogy {{C1::a termékképződés irányába tolódjon a reakció egyensúlya}}.
A: Megjegyzés: a kiindulási anyagok koncentrációjának növelése a termékképződés irányába tolja az egyensúlyt

Q: A kén-hidrogént laboratóriumban {{C1::vas-szulfid és sósav}} reakciójával állítjuk elő.
A: Megjegyzés: a reakció az erősebb sav kiszorítja a gyengébbet a sójából elven alapszik

Q: A kénsav erős oxidálószer, a {{C1::szerves anyagokat}} roncsolja, például a cukrot elszenesíti.
A: Megjegyzés: az elszenesítő hatása abban áll, hogy vegyületek molekuláiból is képes a vizet elvonni

A kristályos ként melegítve (1) megolvad, és {{C1::hígan}} folyó, sárga olvadékot kapunk. Ebben {{C1::gyűrűs S8}}-molekulák találhatók.,

A kristályos ként tovább melegítve: (2) az olvadék színe {{C1::egyre sötétebb}} lesz, viszkozitása {{C1::megnő}}. Ennek oka, hogy {{C1::a gyűrűk felszakadnak}}, {{C1::és az így keletkező láncok összegabalyodnak}}, {{C1::ami akadályozza a folyást}}.,

A kristályos ként tovább melegítve (3): az olvadék színe tovább sötétedik, viszkozitása {{C1::viszont csökken}}. Ennek oka, hogy {{C1::a kénláncok feldaraboldónak}}, {{C1::és az így létrejövő kis molekularészeletek szabadon mozoghatnak}}.,

A forrásban lévő ként vízbe öntve {{C1::sötét}}, {{C1::nyúlós}}, {{C1::gumiszerű amorf}} ként kapunk. A gyors hűtés miatt a kénmolekulák {{C1::nem tudnak kristályrácsba rendeződni}}.