Title: E - A halogénelemek
Tags: Halogének Emelt Közép

Q: A bróm és a jód hidrogénnel – a fluorral és a klórral ellentétben – csak [...] lép reakcióba. A reakció egyensúlyra vezet.
A: magasabb hőmérsékleten

Q: A bróm szerves oldószerekben [...] színnel oldódik.
A: barna

Q: A brómot a [...], illetve a [...] használják fel.
A: gyógyszeriparban; fényképészetben

Q: A cink és sósav reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: redoxireakció/elektronátmenettel járó
Back Extra: Megjegyzés: a cink oxidálódik, elektront ad le, a hidrogénionok redukálódnak, elektront vesznek fel

Q: A fluor hidrogénnel már [...] is robbanásszerűen reagál.
A: sötétben, alacsony hőmérsékleten

Q: A fluor oxidációs száma vegyületeiben [...].
A: mindig -1

Q: A fluort a [...]iparban használják fel pl. teflon gyártására.
A: műanyag

Q: A halogenátokban a halogénelemek (csak a klór, a bróm és a jód) oxidációs száma [...].
A: pozitív

Q: A halogének elemi állapotban a természetben [...] fordulnak elő.
A: ritkán

Q: A halogének fémekkel való reakciójában a halogén [...]szerként viselkedik.
A: oxidáló

Q: A halogének hidrogénnel való reakciója a rendszám növekedésével [...].
A: csökken

Q: A halogének olvadás-és forráspontja a főcsoporton belül fentről lefelé [...], mert a molekulák közötti [...].
A: nő; diszperziós kölcsönhatás erőssége a molekulák méretének növekedésével nő
Back Extra: Megjegyzés: a nagyobb molekulák elektronrendszere könnyebben polarizálható, így az indukált dipólusok könnyebben jönnek létre (amely a diszperziós kölcsönhatás alapja)

Q: A halogéneket az iparban [...] állítják elő.
A: halogenidek (pl.: nátrium-klorid) vizes oldatának elektrolízisével

Q: A halogénelemek apoláris oldószerekben [...] oldódnak, mert molekuláik [...].
A: jól; apolárisak
Back Extra: Megjegyzés: hasonló a hasonlóan oldódik elv alapján

Q: A halogénelemek oxidálóképessége a rendszám növekedésével [...], mert [...].
A: csökken; elektronegativitásuk/standardpotenciáljuk csökken

Q: A halogénelemek rácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A halogénelemek vízben [...] (a halogéntől függően) oldódnak, mert [...] között.
A: kis mértékben; kémiai reakció megy végbe a halogén-és vízmolekulák

Q: A hidrogén-bromid oldat reakciója kalcium-oxiddal (egyenlet):  [...]
A: \(\ce{CaO +2 HBr→CaBr_2 +H_2 O}\)
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogén-halogenidek fém-oxidokkal való reakciója fém-halogenidet és vizet eredményez

Q: A hidrogén-fluorid reakciója szilícium-dioxiddal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{4 HF +SiO_2→SiF_4 +2 H_2O}\)

Q: A hidrogén-halogenidek saverőssége a halogénatom rendszámának növekedésével [...], mert minél [...]
A: nő; nagyobb a halogénatom mérete, annál kevésbé vonzza a hidrogént, így az annál könnyebben le tud szakadni hidrogénion formájában.

Q: A hidrogén-halogenidek vízoldhatósága [...].
A: kitűnő

Q: A hidrogén-klorid a természetben [...]ben, és sósavként [...].
A: vulkáni gőzök; az ember-és az emlősök gyomornedvében is megtalálható

Q: A hidrogén-klorid és ammónia reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó

Q: A hidrogén-klorid laboratóriumi előállításának egyenlete: [...]
A: \(\ce{NaCl + H_2SO_4→NaHSO_4 +HCl}\)

Q: A hidrogén-klorid rácstípusa [...].
A: molekularács

Q: A hidrogén-klorid vizes oldatának kémhatása [...].
A: savas

Q: A hidrogén-klorid vizes oldatának neve [...].
A: sósav

Q: A hidrogén-klorid vízoldhatósága [...].
A: kitűnő

Q: A hidrogén-klorid vízoldhatóságának oka: Molekulái [...].
A: polárisak, illetve kémiai reakcióba is lépnek a vízmolekulákkal

Q: A hidrogén-kloridot az iparban [...] nyerik.
A: szerves vegyületek (pl. alkánok) klórozásának melléktermékeként

Q: A hidrogén-kloridot szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: felfelé; nagyobb

Q: A hipó és sav reakciójakor [...] szabadul fel, ezért [...] összeönteni hipót savval!
A: mérgező klórgáz; nem szabad

Q: A hipó kémhatása [...], mert a [...] hidrolizálnak.
A: lúgos; hipokloritionok lúgosan

Q: A hipó kémhatása [...].
A: lúgos

Q: A hipó oldatában lévő [...] révén oxidál.
A: hipoklórossav

Q: A hipó oxidáló hatása révén fertőtlenít, ezért [...] használják.
A: baktériummentesítésre, ivóvíz-és szennyvíztisztításra

Q: A hipó oxidáló hatása révén roncsolja a festékeket, ezért a textiliparban és a háztartásokban [...] használják.
A: színtelenítésre

Q: A hipó rendkívül erős [...].
A: oxidálószer

Q: A hipoklórossav képlete [...]
A: HOCl

Q: A HOCl neve [...]
A: hipoklórossav

Q: A jód alkoholos oldatának neve [...].
A: jódtinktúra

Q: A jód keményítővel [...] színreakciót ad.
A: kék

Q: A jód oldhatósága kálium-jodid jelenlétében nő, mert [...].
A: a jódmolekulák komplex iont képeznek a jodidionokkal
Back Extra: Megjegyzés: a komplex ionok jól oldódnak vízben

Q: A jód oxigénmentes szerves oldószerekben [...] színnel oldódik.
A: lila

Q: A jód oxigéntartalmú szerves oldószerekben [...] színnel oldódik.
A: barna

Q: A jódgőzök színe [...].
A: lila/ibolya

Q: A jódot a [...]iparban, illetve a gyógyászatban, mint [...] használják fel.
A: festék; fertőtlenítőszer

Q: A jódtinktúra fertőtlenítő hatásának oka a jód [...] hatása.
A: oxidáló

Q: A klór apoláris oldószerekben [...] oldódik, mert molekulái [...].
A: jól; apolárisak
Back Extra: Megjegyzés: hasonló a hasonlóban oldódik elv alapján

Q: A klór elemi állapotban egyedül [...] fordul elő.
A: vulkáni gázokban

Q: A klór és a hidrogén reakciója bekövetkezik [...] vagy [...] hatására.
A: hevítés; UV fény

Q: A klór fémekkel való reakcióiban [...] viselkedik.
A: oxidálószerként

Q: A klór fertőtlenítő és baktériumölő hatásának oka: [...]
A: oxidálószer

Q: A klór képes oxidálni a bromid-és jodidionokat, mert [...].
A: nagyobb a standardpotenciálja a brómnál és a jódnál

Q: A klór kristályrácsának típusa [...].
A: molekularács

Q: A klór laboratóriumi előállításának elve a [...] alapul.
A: kloridionok oxidációján

Q: A klór legelterjedtebb vegyülete a [...].
A: nátrium-klorid

Q: A klór oxidáló hatása révén fertőtlenít, ezért [...] használják.
A: baktériummentesítésre, ivóvíz-és szennyvíztisztításra

Q: A klór oxidáló hatása révén roncsolja a festékeket, ezért a textilipar [...] használja.
A: színtelenítésre

Q: A klór reakciója hidrogénnel (egyenlet) [...]
A: \(\ce{H_2 +Cl_2→2HCl}\)

Q: A klór reakciója nátriummal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{2Na +Cl_2→2NaCl}\)

Q: A klór reakciója vassal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{2Fe +3Cl_2→2 FeCl_3}\)
Back Extra: Megjegyzés: mivel a klór erélyes oxidálószer, ezért vas(III)-ionok keletkeznek

Q: A klór vízben [...] oldódik, mert [...]
A: jól; kémiai reakció megy végbe a klór-és vízmolekulák között.

Q: A klór, a bróm és a jód oxidációs számai vegyületeikben [...]-től [...]-ig terjedhet.
A: -1; +7

Q: A klórt szájával [...] tartott kémcsőben fogjuk fel, mert sűrűsége a levegő sűrűségénél [...].
A: felfelé; nagyobb

Q: A konyhasó rácstípusa [...].
A: ionrács

Q: A kősó a természetben a [...] fordul elő legnagyobb mennyiségben.
A: tengerekben, óceánokban

Q: A kősó kristályára a [...] koordinációs szám jellemző.
A: 6-os

Q: A Lugol-oldat [...].
A: kálium-jodidos jódoldat (\(\ce{KI +I2}\))

Q: A Lugol-oldat színe [...].
A: vörösbarna

Q: A [...] standardpotenciálú halogénelem képes oxidálni a [...] standardpotenciálú halogenidionokat.
A: nagyobb; kisebb

Q: A nátrium-kloridot az ipar elsősorban [...] előállítására, illetve élelmiszerek [...] használja.
A: nátriumvegyületek és fémnátrium; tartósítására

Q: A sósav cinkkel [...], mert a cink [...] standardpotenciálú.
A: reakcióba lép; negatív

Q: A sósav és nátrium-hidroxid reakciója részecskeátmenet szempontjából [...] reakció.
A: sav-bázis reakció/protonátmenettel járó

Q: A sósav fém-oxidokkal való reakciója során [...] keletkezik.
A: fém-klorid és víz

Q: A sósav [...] standardpotenciálú fémekkel [...] fejleszt.
A: negatív; hidrogént

Q: A sósav reakciója réz(II)-oxiddal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{CuO +2HCl→CuCl_2 +H_2O}\)
Back Extra: Megjegyzés: a hidrogén-halogenidek fém-oxidokkal való reakciója fém-halogenidet és vizet eredményez

Q: A sósav rézzel [...], mert a réz [...] standardpotenciálú.
A: nem lép reakcióba; pozitív

Q: A sósavat a háztartásokban [...] használják.
A: vízkőmentesítésre

Q: Az ezüst-bromid színe [...].
A: sárgásfehér

Az ezüst-halogenidek vízoldhatósága a halogén rendszámának növekedésével csökken, mert az ezüstionok torzítják, polarizálják a halogenidionok elektronfelhőjét. Ez a polarizációs hatás annál nagyobb, minél nagyobb a halogenidion elektronfelhője. Minél nagyobb a polarizáció, annál inkább kovalensbe hajlik az ionkötés, mely az oldhatóság csökkenését eredményezi.

Q: Az ezüst-jodid színe [...].
A: sárga

Q: Az ezüst-klorid színe [...].
A: fehér

Q: [...] magyar szülészorvos a [...] alkalmazta azt a [...].
A: Semmelweis Ignác; klór fertőtlenítő hatását kihasználva; gyermekágyi láz visszaszorításában

Q: Üvegmaratás hidrogén-fluoriddal (egyenlet) [...]
A: \(\ce{4HF +SiO_2→SiF_4 +2 H_2O}\)

Q: Végbemegy-e az alábbi reakció? Miért/Miért nem?  \(\ce{Br_2 +2Cl^-}\)→ [...]
A: Nem, mert a bróm standardpotenciálja kisebb, mint a klóré/ a bróm gyengébb oxidálószer, mint a klór.

Q: Végbemegy-e az alábbi reakció? Miért/Miért nem? \(\ce{Cl_2 +2Br^-}\)→ [...]
A: Igen, mert a klór standardpotenciálja nagyobb, mint a brómé/a klór erősebb oxidálószer, mint a bróm.

Front: \(\ce{ClO_2^-}\)
Back: klorition

Front: \(\ce{ClO_3^-}\)
Back: klorátion

Front: \(\ce{ClO_4^-}\)
Back: perklorátion

Front: \(\ce{OCl^-}\)
Back: hipoklorition

Front: A bróm nátrium-hidroxid-oldattal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2NaOH + Br2 ⇌ NaOBr + NaBr + H2O}\)

Front: A bróm oldódása vízben (brómos víz készítése) (egyenlet)
Back: \(\ce{Br_2 +H_2 O⇌HBr +HOBr}\)

Front: A bróm reakciója jodidionokkal (egyenlet)
Back: \(\ce{Br_2 +2 I^-→2Br^- +I_2}\)

Front: A bróm reakciója magnéziummal (egyenlet)
Back: \(\ce{Mg +Br_2→MgBr_2}\)

Front: A bróm színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: vörösbarna, szúrós szagú folyadék

Front: A fluor színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: zöldessárga, szúrós szagú gáz

Front: A halogénelemek élettani hatása elemi állapotban és ennek oka
Back: Mérgezőek, mert oxidálószerek.

Front: A hidrogén-bromid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-bromid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: Dipólus-dipólus kölcsönhatás

Front: A hidrogén-bromid saverőssége
Back: erős

Front: A hidrogén-fluorid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-fluorid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: hidrogénkötés

Front: A hidrogén-fluorid saverőssége
Back: gyenge

Front: A hidrogén-halogenidek színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: Színtelen, szúrós szagú gázok

Front: A hidrogén-jodid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-jodid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: Dipólus-dipólus kölcsönhatás

Front: A hidrogén-jodid saverőssége
Back: erős

Front: A hidrogén-klorid élettani hatása
Back: mérgező

Front: A hidrogén-klorid és az ammónia reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl + NH3 → NH4Cl}\)

Front: A hidrogén-klorid molekula polaritása
Back: poláris

Front: A hidrogén-klorid rácsát összetartó kölcsönhatás szilárd halmazállapotban
Back: Dipólus-dipólus kölcsönhatás

Front: A hidrogén-klorid rácstípusa
Back: Molekularács

Front: A hidrogén-klorid színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: Színtelen, szúrós szagú gáz, a levegőnél nagyobb sűrűségű (nagyobb a moláris tömege az azonos állapotú levegőénél)

Front: A hidrogén-klorid vizes oldatának neve
Back: sósav

Front: A hidrogén-klorid vízzel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl +H_2 O→Cl^- +H_3 O^+}\)

Front: A hipó előállításának egyenlete
Back: \(\ce{2NaOH + Cl2 ⇌ NaOCl + NaCl + H2O}\)

Front: A hipó hatóanyagának neve
Back: nátrium-hipoklorit

Front: A hipó kémhatása (egyenlet)
Back: \(\ce{OCl^- +H_2 O⇌HOCl +OH^-}\)

Front: A hipó oxidáló hatását bizonyító egyenlet (hipoklórossav bomlása)
Back: HOCl → HCl + 'O'

Front: A hipoklórossav saverőssége
Back: gyenge

Front: A HOBr neve
Back: hipobrómossav

Front: A HOI neve
Back: hipojódossav

Front: A jód oldódása vízben (egyenlet)
Back: \(\ce{I_2 +H_2O⇌HI +HOI}\)

Front: A jód reakciója alumíniummal (egyenlet)
Back: \(\ce{2Al + 3I_2→2AlI_3}\)

Front: A jód reakciója jodidionokkal (Lugol-oldat) (egyenlet)
Back: \(\ce{I_2 +I^-⇌I_3^-}\)

Front: A jód színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on)
Back: szürke, a szublimáció során keletkező jódgőzök miatt szúrós szagú szilárd anyag

Front: A klór élettani hatása és ennek oka
Back: mérgező, mert oxidálószer

Front: A klór és hidrogén reakciója (sebesség, hőszínezet)
Back: robbanásszerű, exoterm

Front: A klór laboratóriumi előállításának egyenlete
Back: \(\ce{2KMnO_4 +16 HCl→2KCl +2 MnCl_2 +8 H_2 O +5Cl_2}\)

Front: A klór oldódása vízben (egyenlet)
Back: \(\ce{Cl_2 +H_2 O⇌HCl +HOCl}\)

Front: A klór reakciója bromidionokkal (egyenlet)
Back: \(\ce{Cl_2 +2Br^-→2Cl^- +Br_2}\)

Front: A klór reakciója jodidionokkal (egyenlet)
Back: \(\ce{Cl_2 +2 I^-→2Cl^- +I_2}\)

Front: A klór színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), levegőhöz viszonyított sűrűsége
Back: sárgászöld, szúrós szagú gáz, a levegőnél nagyobb sűrűségű

Front: A klór vizes oldatának fertőtlenítő hatásának magyarázata (egyenlet)
Back: HOCl→HCl+'O' Megjegyzés: a klór vízben való oldásakor keletkező hipoklórossav bomlékony, bomlásakor atomos oxigén szabadul fel, ami rendkívül erős oxidálószer

Front: A konyhasó színe, szaga, halmazállapota (standard nyomáson és 25 ℃-on), vízoldhatósága
Back: Színtelen (fehér színű), szagtalan, szilárd anyag, vízben jól oldódik

Front: A NaOCl neve
Back: nátrium-hipoklorit

Front: A nátrium-hidroxid-oldat és klórgáz reakciója (egyenlet)
Back: 2 NaOH + Cl2 ⇌ NaOCl + NaCl + H2O

Front: A nátrium-hipoklorit képlete
Back: NaOCl

Front: A sósav cinkkel való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{Zn + 2 HCl → ZnCl2 + H2}\)

Front: A sósav és a kalcium-oxid reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{CaO + 2 HCl → CaCl2 + H2O}\)

Front: A sósav és nátrium-hidroxid reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl + NaOH → NaCl + H2O}\)

Front: A sósav reakciója mészkővel (egyenlet)
Back: \(\ce{CaCO3 + 2 HCl → CaCl2 + H2O + CO2}\)
Megjegyzés: az erősebb sav (sósav) kiszorítja a gyengébbet (szénsav) a sójából

Front: A sósav saverőssége
Back: erős

Front: Az ezüst-klorid csapadék ammóniaoldatban feloldódik (ionegyenlet)
Back: \(\ce{AgCl +2 NH_3 ⇌ [Ag(NH_3)_2]^+ +Cl^-}\)

Front: \(\ce{HClO2}\)
Back: klórossav

Front: \(\ce{HClO3}\)
Back: klórsav

Front: \(\ce{HClO4}\)
Back: perklórsav

Front: Hogy állítják elő a hidrogén-klorid-gázt laboratóriumban?
Back: Konyhasó és tömény kénsav reakciójával.

Front: Melyik ezüst-halogenid oldódik legrosszabbul vízben?
Back: Az ezüst-jodid.

Front: Mi a klórdurranógáz?
Back: Hidrogén-és klórgáz 1:1 térfogatarányú elegye

Front: Mi az oka a halogénelemek színmélyülésének a főcsoporton belül? (A fluor zöldessárga, a jód viszont már szürke színű.)
Back: A nagyobb rendszámú halogének molekulái nagyobb méretűek, így elektronrendszerük is könnyebben gerjeszthető. (Egyre többféle hullámhosszú fénysugarat képesek elnyelni.)

Front: Miben mutatkozik meg, hogy az ezüst-halogenidekben a kötés egyre kovalensebbé válik a halogén méretének növekedésével?
Back: Egyre rosszabb az oldhatóság (az ezüst-fluorid jól oldódik, a többi ezüst-halogenid csapadék, az ezüst jodid oldhatósága a legrosszabb) és a vegyület színe mélyül (az ezüst-fluorid színtelen, az ezüst-jodid pedig sárga).

Front: Miből állítunk elő klórgázt laboratóriumban?
Back: kálium-permanganát (hipermangán) és tömény sósav

Front: Miért alakít ki a fluor kizárólag egy, a klór, bróm és jód több, akár 7 kovalens kötést adott molekulákon belül?
Back: Utóbbi három esetén van lehetőség a már párban lévő vegyértékelektronok gerjesztésére (promóció) hiszen a harmadik periódustól kezdve rendelkezésre állnak a megfelelő d-alhéj üres atompályái is.

Front: Miért használják fertőtlenítésre és fehérítésre a hipót?
Back: Oxidáló hatása miatt, hiszen a hipóban lévő hipoklórossav bomlásakor atomos (naszcensz) oxigén szabadul fel, mely nagyon erősen oxidál.

Front: Miért használták az ezüst-bromidot fotópapírok készítésére?
Back: Mert fényérzékeny, így fény hatására bomlik és elemi ezüst válik ki.

Front: Miért magas a kősó olvadáspontja?
Back: Mert ionrácsos anyag, a rácspontokban lévő ionok közötti erős, elsőrendű ionkötések felszakításához nagy energia szükséges.

Front: Miért nagyobb a sűrűsége a klórgáznak azonos állapotú levegőnél?
Back: Mert azonos állapotú gázok esetén minél nagyobb a gáz moláris tömege, annál nagyobb a sűrűsége (Avogadro törvénye miatt). A klór moláris molekulatömege 71 g/mol, míg a levegő átlagos moláris tömege 29 g/mol.

Front: Miért nem szabad savat (bármilyen sav lehet) és hipót összeönteni?
Back: Mert mérgező klórgáz fejlődik.

Front: Miért oldódik jól a kősó vízben?
Back: Mert ionrácsos kristályokból áll, melyek vízben ionjaikra bomlanak, melyet az ionok hidratációja követ.

Front: Miért tudja a kénsav kiszorítani a szintén erős sósavat a sójából?
Back: Mert a hidrogén-klorid illékonyabb, mint a kénsav.

Front: Milyen fémekkel reagál a sósav?
Back: A negatív standardpotenciálú fémekkel.

Front: Milyen fémekkel reagálnak a hidrogén-halogenidek vizes oldatai?
Back: A negatív standardpotenciálú fémekkel.

Front: Milyen kölcsönhatás tartja össze a halogénelemek molekuláit szilárd halmazállapotban?
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: Milyen kölcsönhatás tartja össze a klórmolekulákat szilárd halmazállapotban?
Back: Diszperziós kölcsönhatás

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz bromidionokat tartalmazó oldatot öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +Br-_{(aq)} ⇌ AgBr_{(sz)}}\)

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz jodidionokat tartalmazó oldatot öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +I-_{(aq)} ⇌ AgI_{(sz)}}\)

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz nátrium-klorid-oldatot öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +Cl-_{(aq)} ⇌ AgCl_{(sz)}}\)

Front: Milyen reakció játszódik le, ha ezüst-nitrát-oldathoz sósavat öntünk (ionegyenlet)?
Back: \(\ce{Ag+_{(aq)} +Cl-_{(aq)} ⇌ AgCl_{(sz)}}\)

Front: Milyen szerepet játszik a sósav az emberi és állati gyomorban?
Back: Az elfogyasztott fehérjék lebontását végzi.

Front: Mire használják a hidrogén-fluoridot?
Back: Üvegmaratásra.

Front: Mire használták az ezüst-bromidot?
Back: Fotópapírok készítésére.

Front: Mit tapasztalunk, ha ammóniát és hidrogén-klorid-gázt egymással reagáltatunk?
Back: Fehér füst (a levegőben finoman eloszlatott szilárd anyag) képződik.

Front: Mivel bizonyíthatjuk a hidrogén-klorid kitűnő vízoldhatóságát?
Back: Szökőkútkísérlettel.

Front: Mivel magyarázható a hidrogén-fluorid kiugró olvadás-és forráspontja a többi hidrogén-halogenid közül?
Back: A hidrogén-fluorid molekulái között hidrogénkötések is kialakulnak, míg a többi hidrogén-halogenid molekulái között csak dipólus-dipólus kölcsönhatás kialakulására van lehetőség.

Front: Példák ionos halogenidekre
Back: NaCl, CaCl2, KBr, KI

Front: Példák kovalens halogenidekre
Back: HCl, HBr, HI

Front: Sósav és hipó reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{HCl +HOCl⇌Cl_2 +H_2 O}\)

Front: A jód nátrium-hidroxid-oldattal való reakciója (egyenlet)
Back: \(\ce{2NaOH + I2 ⇌ NaOI + NaI + H2O}\)