Title: Szerves kémia
Tags: Szrvált Emelt Közép Alkének

Q: A szerves kémia külön tárgyalását a szervetlen kémiától az indokolja, hogy a szerves vegyületek sok tekintetben [...] a szervetlen vegyületektől.
A: különböznek

Q: Az organogén elemek a [...], a hidrogén, az oxigén és a nitrogén.
A: szén

Q: Az organogén elemek a szén, a [...], az oxigén és a nitrogén.
A: hidrogén

Q: Az organogén elemek a szén, a hidrogén, az [...] és a nitrogén.
A: oxigén

Q: Az organogén elemek a szén, a hidrogén, az oxigén és a [...].
A: nitrogén

Q: A szénatom viszonylag [...] és kis atomtörzse miatt könnyen kapcsolódni kovalens kötéssel négy másik atomhoz.
A: nagy elektronegativitása

Q: A szénatom viszonylag nagy elektronegativitása és [...] miatt könnyen kapcsolódni kovalens kötéssel négy másik atomhoz.
A: kis atomtörzse

Q: A [...] a molekulában az atomok kapcsolódási sorrendje.
A: konstitúció

Q: A konstitúció a molekulában az atomok [...].
A: kapcsolódási sorrendje

Q: A [...] az egymáshoz nem közvetlenül kapcsolódó atomok, molekularészek egymáshoz viszonyított térbeli elhelyezkedése.
A: konformáció

Q: A konformáció az egymáshoz nem közvetlenül kapcsolódó atomok, molekularészek egymáshoz viszonyított [...].
A: térbeli elhelyezkedése

Q: A [...] olyan ábrázolása a molekuláknak, ahol látszódik az atomok kapcsolódási sorrendje.
A: konstitúciós képlet

Q: Az [...] azt jelenti, hogy egy adott összegképletű molekula többféle szerkezetű is lehet, nincs olyan egyértelmű kapcsolat, mint a szervetlen vegyületeknél.
A: izoméria

Q: A [...] esetében a molekulák összegképlete azonos, de más a kapcsolódási sorrendje az atomoknak (pl. propán-1-ol és etil-metil-éter)
A: konstitúciós izomerek

Q: A [...] egymás után következő molekulák között egy metilén csoport a különbség
A: homológ sorban

Q: A homológ sorban egymás után következő molekulák között [...] a különbség
A: egy metilén csoport

Q: A [...] a molekula azon része, amely leginkább befolyásolja a molekula viselkedését.
A: funkciós csoport

Q: A szerves vegyületek csoportosíthatjuk a [...] és a szénláncuk alapján
A: funkciós csoportjaik

Q: A szerves vegyületek csoportosíthatjuk a funkciós csoportjaik és a [...] alapján
A: szénláncuk

Q: A [...] olyan reakció, amely során a vegyület egyik atomja vagy atomcsoportja egy másikra cserélődik ki, miközben melléktermék képződik.
A: szubsztitúció

Q: A szubsztitúció olyan reakció, amely során a vegyület egyik atomja vagy atomcsoportja egy másikra cserélődik ki, miközben [...] képződik.
A: melléktermék

Q: Az [...] olyan reakció, amely során két molekula/atom egyesül melléktermék képződése nélkül.
A: addíció

Q: Az addíció olyan reakció, amely során két molekula/atom egyesül melléktermék [...].
A: képződése nélkül

Q: A [...] olyan folyamat, amely során kisebb molekulák egyesülnek egy nagyobbá, egyes esetekben melléktermék képződik, más esetekben nem.
A: polimerizáció

Q: A [...] elmélet szerint a szerves vegyületeket csak az
élőlények tudják előállítani az úgynevezett életerő ([...])
segítségével.
A: „vis vitalis”; vis vitalis

Q: A konformációs izomerek közül azokat nevezzük [...], amelyek a legalacsonyabb energiaszint tartozik. Ezekben az esetekben bármilyen módosítás a molekula elrendeződésében növeli a molekula energiaszintjét.
A: konformereknek

Q: [...] munkásságának egyik jelentős momentuma a „vis vitalis” elmélet
megdöntése volt, szervetlen anyagból állított elő szerves anyagot.
A: Whöler

Q: Whöler munkásságának egyik jelentős momentuma a „vis vitalis” elmélet [...] volt, szervetlen anyagból állított elő szerves anyagot.
A: megdöntése

Q: A képen a kék H [...] állású, a kötés párhuzamos a molekula síkjával.
A: axiális

Q: A képen a piros H [...] állású, a kötés nem párhuzamos a molekula síkjával.
A: ekvatoriális

Q: Az [...] izoméria esetében a molekulák közötti különbség a kiralitáscentrumhoz kapcsolódó atomok sorrendjében keresendő.
A: optikai

Q: Azokat a molekulákat nevezzük [...], amelyek nem hozhatók fedésbe tükörképükkel.
A: királisnak

Q: Két királis, de azonos konstitúciójú molekula [...], ha tükörképeik egymásnak.
A: enantiomerpár

Q: Két királis, de azonos konstitúciójú molekula [...], ha nem tükörképeik egymásnak, de nem is azonosak.
A: diasztereomerpár

Q: [...] beszülünk, ha a molekulák konstitúciója azonos, de eltérő a térszerkezetük.
A: Térizomeriáról

Q: Geometriai izoméria (cisz-transz izoméria) a [...] miatt gátolt rotáció esetén léphet fel.
A: kettős kötés

Q: Az alábbi képen a but-2-én [...] izomere látható.
A: transz

Q: Az alábbi képen a but-2-én [...] izomere látható.
A: cisz

Q: Hiába tartalmaz egy molekula több kiralitáscentrumot, ha a molekulán belül van [...], akkor előfordulhat, hogy a molekula nem lesz királis.
A: belső szimmetria

Q: Az alábbi két molekula [...] pár
A: diasztereomer

Q: Az alábbi két molekula [...] pár
A: enantiomer

Q: Az [...] során a molekulából egy kisebb molekula szakad ki.
A: elimináció

Q: A [...] a polimerizáció egyik fajtája, amely során a molekulák összekapcsolódásakor kis molekulasúlyú molekulák keletkeznek a polimer mellett végtermékként.
A: polikondenzáció

Front: Az etán fedő állásának Newman projekciója

Front: Az etán fedő állásának fűrészbak projekciója

Front: Az etán nyitott állásának Newman projekciója

Front: Az etán nyitott állásának fűrészbak projekciója

Front: A ciklohexán konformációi

Front: Az etén halogénaddíciója brómmal (egyenlet)
Back: CH_2=CH_2 + Br_2

Front: Az etén hidrogénhalogénaddíciója hidrogén-kloriddal (egyenlet)
Back: CH_2=CH_2 + HCl

Front: Az etén vízaddíciója (egyenlet, katalizátor)
Back: CH_2=CH_2 + H_2O
(híg kénsav katalizátor)

Front: Az etén telítése/hidrogénaddíciója (egyenlet, katalizátor)
Back: CH_2=CH_2 + H_2 (Pt katalizátor)

Front: Az etén polimerizációja (egyenlet)

Front: Az etén tökéletes égésének reakcióegyenlete
Back: CH2=CH2 + 3 O2 → 2 CO2 + 2 H2O

Front: Az alkének égésének általános egyenlete
Back: 2 C_nH_2n + 3n O_2 2n CO_2 + 2n H_2O

Front: A propén polimerizációja (egyenlet)

Front: Az etén laboratóriumi előállításának egyenlete
Back: CH_3-CH_2-OH + cc. H_2SO_4 _ CH_2=CH_2 + H_2O

Front: A buta-1,3-dién szerkezeti képlete

Front: Az izoprén szerkezeti képlete

Front: A buta-1,3-dién polimerizációja (egyenlet)

Front: Az izoprén polimerizációja (egyenlet)

Front: A buta-1,3-dién [1,2] addíciója (egyenlet)

Front: A buta-1,3-dién [1,4] addíciója (egyenlet)

Front: Az izoprén [1,2] addíciója (egyenlet)

Front: Az izoprén [1,4] addíciója (egyenlet)

Front: Az izoprén [3,4] addíciója (egyenlet)