Title: K - Reakciótípusok
Tags: Közép Reakc

A {{C1::csapadékképződéssel járó}} reakciók során bizonyos ionok vizes oldatban egymással rosszul oldódó vegyületté kapcsolódnak össze.

A {{C1::tömegmegmaradás}} törvénye szerint egy kémiai reakcióban {{C1::a kiindulási anyagok össztömege megegyezik a termékek össztömegével}}.

Q: {{C1::Bomlásnak}} nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során [...].
A: egy anyag két vagy több anyaggá alakul

Q: {{C1::Egyesülésnek}} nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során [...].
A: két vagy több anyag egy anyaggá alakul

Energiaváltozás alapján megkülönböztetünk {{C1::exoterm (hőtermelő) és endoterm (hőelnyelő) folyamatokat}}.

Q: {{C1::Kémiai oldódásról}} akkor beszélhetünk, ha valamely anyag [...] következtében kerül oldatba.
A: kémiai reakció

Részecskeátmenet szerint megkülönböztetünk {{C1::elektronátmenettel járó redoxireakciókat, és proton -vagy más néven hidrogénion-átmenettel járó sav-bázis reakciókat}}.

Q: Sebesség alapján vannak {{C1::pillanatszerű}}, [...] és {{C1::végtelen lassú}} kémiai reakciók.
A: mérhető idő alatt végbemenő

Q: A gázfejlődési reakciók {{C1::egy}}irányúak.
A: Megjegyzés: a reakciótérből elillanó gázok szinte lehetetlenné teszik, hogy a termékek visszaalakuljanak

Q: A {{C1::gázfejlődéssel járó}} reakciók során vagy illékony anyag az egyik termék, vagy olyan instabil vegyület keletkezik, amelynek bomlási terméke gázhalmazállapotú.
A: Megjegyzés: az illékony jelentése, hogy az adott anyag könnyen gázhalmazállapotúvá válik

Q: A reakcióban részt vevő anyagok száma szerint beszélhetünk {{C1::egyesülésről vagy bomlásról}}.
A: Megjegyzés: egy reakció nem feltétlenül sorolható be egyik vagy másik kategóriába