Title: E - Termokémia
Tags: Termo Közép Emelt

A fagyás energiaváltozás szempontjából {{C1::exoterm}} folyamat.

A forrás energiaváltozás szempontjából {{C1::endoterm}} folyamat.

A hőmérséklet csökkentése minden reakciót lassít, de az exoterm reakciókat {{C1::kevésbé}}.

A hőmérséklet emelése minden reakciót gyorsít, de az endoterm reakciókat {{C1::jobban}}.

A hőmérséklet emelése minden reakciót {{C1::gyorsít}}, hiszen {{C1::nagyobb}} a részecskék energiája, {{C1::gyorsabban}} mozognak, így nagyobb {{C1::a hatásos}} ütközések aránya is.

A hőmérséklet emelése minden reakciót {{C1::gyorsít}}.

A katalizátor az egyensúlyi koncentrációkat {{C1::nem befolyásolja}}.

Q: A {{C1::katalizátorok}} olyan anyagok, melyek egy kémiai reakció sebességét úgy [...], hogy – bár a reakcióban természetesen részt vesznek – végül {{C3::változatlan állapotban}} maradnak vissza
A: növelik

A kémiai reakciók lejátszódásának feltételei, hogy a részecskék megfelelő {{C1::energiával}} és megfelelő {{C1::térbeli helyzetben}} ütközzenek.

{{C1::A képződéshő}} annak a reakciónak a {{C2::reakcióhője}}, amelyben egy vegyület {{C3::1 mólja}} {{C4::standard}} körülmények között {{C5::stabilis elemeiből}} képződik.

A képződéshő jele {{C1::ΔkH}}.

A képződéshő mértékegysége {{C1::kJ/mol}}.

Q: A {{C1::kiindulási anyagok (reagensek)}} koncentrációjának növelése [...] irányába tolja el a reakciót.
A: az odaalakulás/felső nyíl/ termékképződés

A {{C1::kiindulási anyagok}} koncentrációjának csökkentése {{C1::a visszaalakulás/alsó nyíl/kiindulási anyagok képződésének}} irányába tolja el a reakciót.

A lecsapódás energiaváltozás szempontjából {{C1::exoterm}} folyamat.

A párolgás energiaváltozás szempontjából {{C1::endoterm}} folyamat.

{{C1::A reakcióhő}} {{C2::a kémiai egyenletben feltüntetett minőségű és mennyiségű}} anyagok átalakulásakor {{C3::felszabaduló vagy elnyelődő hő}}.

A reakcióhő jele {{C1::ΔrH}}.

A reakcióhő mértékegysége {{C1::kJ/mol}}.

A reakcióhő számítható {{C1::képződéshők}}, {{C2::kötésienergia-adatok}} és {{C3::más reakcióhők}} ({{C3::körfolyamatok)}} felhasználásával.

A {{C1::reakciósebesség}} azt fejezi ki, hogy időegység alatt egységnyi térfogatban hogyan változik valamelyik anyag mennyisége.

A reakciósebesség jele {{C1::v}}.

A szublimáció energiaváltozás szempontjából {{C1::endoterm}} folyamat.

Q: A {{C1::termékek koncentrációjának}} csökkentése [...] irányába tolja el a reakciót.
A: az odaalakulás/felső nyíl/termékképződés

Q: A {{C1::termékek koncentrációjának}} növelése [...] képződésének irányába tolja el a reakciót.
A: a visszaalakulás/alsó nyíl/kiindulási anyagok

A termokémia a kémiai folyamatok {{C1::energiaváltozásának mennyiségi leírásával}} foglalkozik.

Q: {{C1::Az aktiválási energia}} az az energiatöbblet, mely ahhoz szükséges, hogy [...] keletkezzen.
A: 1 mol aktivált komplex

Az aktiválási energia előjele {{C1::mindig pozitív}}.

Az aktiválási energia jele {{C1::Ea}}.

Az aktiválási energia mértékegysége {{C1::kJ/mol}}.

Az aktivált komplex energiaszintje {{C1::mindig magasabb}}, mint a kezdeti vagy végállapoté.

Az égés energiaváltozás szempontjából {{C1::mindig exoterm}}.

Az egyensúlyi állandó jele {{C1::K}}.

Az endoterm reakciók reakcióhőjének előjele {{C1::pozitív}}.

Az exoterm reakciók reakcióhőjének előjele {{C1::negatív}}.

Az olvadás energiaváltozás szempontjából {{C1::endoterm}} folyamat.

Egy adott reakció egyensúlyi állandója (K) {{C1::egyedül a hőmérséklettől}} függ.

Egy adott reakció reakciósebességi egyenlete csak {{C1::kísérletileg}} határozható meg.

Egy egyensúlyi reakció esetén a katalizátor {{C1::mindkét irányban}} gyorsít, így {{C1::gyorsabban}} áll be a kémiai egyensúly.

Egy kémiai reakció során {{C1::elsőrendű kémiai kötések}} szakadnak fel és {{C1::új kötések}} keletkeznek.

Egy kémiai reakció során, a részecskék ütközésekor {{C1::bizonyos kötések felszakadnak}}, és {{C2::egy magasabb energiaszinten lévő}} részecske keletkezik, melyet {{C3::aktivált komplexnek}} hívnak.

Egy sztöchiometriaiszám-változással járó gázreakció esetén a nyomás növelése {{C1::a kisebb sztöchiometriaiszám}} irányába tolja el a reakciót.

Egy sztöchiometriaiszám-változással járó gázreakció esetén a nyomás csökkentése {{C1::a nagyobb sztöchiometriaiszám}} irányába tolja el a reakciót.

Endoterm folyamat esetén a környezet hőmérséklete {{C1::csökken}}.

Endoterm folyamatok esetén a rendszer energiatartalma {{C1::nő}}.

Exoterm folyamat esetén a környezet hőmérséklete {{C1::nő}}.

Exoterm folyamatok esetén a rendszer energiatartalma {{C1::csökken}}.

Ha egy {{C1::dinamikus egyensúlyban lévő rendszert}} megzavarjuk, akkor azok a folyamatok erősödnek fel, melyek {{C2::ezt a zavaró hatást csökkenteni igyekszenek}}. Ez {{C3::a legkisebb kényszer elve}}.

Minél nagyobb a reagensek pillanatnyi koncentrációja, annál {{C1::nagyobb}} a reakciósebesség.

Sebességük alapján a reakciók lehetnek {{C1::pillanatszerűen lejátszódó}}, {{C2::mérhető sebességű}} és {{C3::végtelen lassú}} reakciók.

Q: A katalizátor egy {{C1::kisebb aktiválási energiájú}} reakcióutat nyit meg, így gyorsítja a kémiai reakciót.
A: Megjegyzés: a reakció mechanizmusát változtatja meg, nem a részecskék energiáját növeli

Q: Az {{C1::endoterm}} reakciók reakcióhőjének előjele [...].
A: pozitív
Back Extra: Megjegyzés: mindig a vizsgált rendszer szempontjából tekintjük a folyamatok előjelét, mivel endoterm reakcióban a rendszer energiatartalma nő, ezért a reakcióhő pozitív

Q: Az {{C1::exoterm}} reakciók reakcióhőjének előjele [...].
A: negatív
Back Extra: Megjegyzés: mindig a vizsgált rendszer szempontjából tekintjük a folyamatok előjelét, mivel exoterm reakcióban a rendszer energiatartalma csökken, ezért a reakcióhő negatív

A tömeghatás törvénye (kémiai egyensúly törvénye): Dinamikus egyensúlyi állapotban a termékek sztöchiometriai számuknak megfelelő hatványon vett egyensúlyi koncentrációjának szorzata osztva a kiindulási anyagok sztöchiometriai számuknak megfelelő hatványon vett egyensúlyi koncentrációjának szorzatával adott hőmérsékleten állandó érték.

Q: Hess-tétele: A [...] független [...], csak [...] számít
A: reakcióhő; a részfolyamatok minőségétől, számától és sorrendjétől; a kiindulási és végállapot

Front: Mi a kitakart kifejezés?
Back: Aktiválási energia

Front: Mi a kitakart kifejezés?
Back: Reakcióhő

Front: A megfordítható folyamatok egyensúlya dinamikus és nem statikus. Mit jelent ez?
Back: Egyensúlyban csak egy látszólagos változatlanság áll fenn. A részecskék szintjén folyamatos az oda-és visszaalakulás, hiszen a részecskék folyamatosan ütköznek egymással, habár a koncentrációk nem változnak egyensúlyban.

Front: A reakciósebesség függ: (1) … (2) A hőmérséklettől  (3) Az alkalmazott katalizátortól
Back: (1) A reagáló anyagok pillanatnyi koncentrációjától

Front: A reakciósebesség függ:
(1) A reagáló anyagok pillanatnyi koncentrációjától (2) … (3) Az alkalmazott katalizátortól
Back: (2) A hőmérséklettől

Front: A reakciósebesség függ:
(1) A reagáló anyagok pillanatnyi koncentrációjától (2) A hőmérséklettől (3) …
Back: (3) Az alkalmazott katalizátortól

Front: A salétromsav képződéshőjének megfelelő reakcióegyenlet helyesen lett-e felírva? Miért?
H_2(g) + 3O_2(g) + N_2(g) → 2HNO_3(f)
Back: Nem, mert a képződéshő egy mol vegyületre vonatkozik. Ebben a reakcióegyenletben viszont két mol salétromsav képződik.

Front: A víz képződéshőjének megfelelő reakcióegyenlet helyesen lett-e felírva? Miért?
 H_2(g) + ½ O_2(g) → H_2O(g)
Back: Nem, mert standard körülmények (25 °C, 101,3 kPa) között a víz nem gáz, hanem folyadék halmazállapotú. (A képződéshő esetén minden anyag a standard körülmények közötti stabilis halmazállapotban kell legyen.

Front: Endoterm energiadiagram

Front: Exoterm energiadiagram

Front: Hogy jelöljük a hidratált nátriumionokat?
Back: Na^+(aq)

Front: Hogy jelöljük egy termokémiai egyenletben, hogy a víz folyadék halmazállapotú?
Back: H_2O(f)

Front: Hogy számítjuk ki a reakcióhőt a képződéshők segítségével?
Back: ∆_rH = ∑∆_kH(termék)-∑∆_kH(reagens)
(A termékek képződéshőjének összegéből kivonjuk a kiindulási anyagok képződéshőjének összegét.)

Front: Hogyan változik meg az egyensúlyi állandó értéke melegítés hatására, ha az odaalakulás irányába a reakció endoterm? Miért?
Back: Nőni fog, hiszen az endoterm reakciókat jobban gyorsítja a hőmérséklet emelése, mint az exotermekét. Az új hőmérsékleten kialakult egyensúlyban így nagyobb lesz a termékek koncentrációja, mint az alacsonyabb hőmérséklet esetén.

Front: Hogyan viszonyul a két egyenlet reakcióhője egymáshoz?
 2H_2(g) + O_2(g) →2 H_2O(g)
 H_2(g) + 1/2 O_2(g) → H_2O(g)
Back: A második reakció reakcióhője az elsőnek a fele.

Front: Igaz-e, hogy a jódgőz képződéshője 0 kJ/mol? Miért?
Back: Nem, mert a jód standard körülmények között szilárd és nem gázhalmazállapotú.

Front: Igaz-e, hogy a klórgáz képződéshője 0 kJ/mol? Miért?
Back: Igen, mert a klór standard körülmények között gázhalmazállapotú.

Front: Katalizátor energiadiagram

Front: Meghatározható-e a reakciósebességi egyenlet a reakcióegyenletből? Miért?
Back: Nem, mert a koncentrációk hatványkitevője csak kísérletileg állapítható meg, hiszen függ a reakció mechanizmusától.

Front: Mely egyensúlyra vezető reakciókat lehet eltolni a nyomás változtatásával?
Back: A sztöchiometriaiszám-változással járó gázreakciókat. (Egyszerűen: megnézem, az egyenlet két oldalán hány mol gáz van. Ha ezek nem egyenlőek, akkor eltolható az egyensúly a nyomás változtatásával.)

Front: Mi a legkisebb kényszer elvének másik neve?
Back: Le Chatelier-Braun-elv

Front: Miben tér el a termokémiai egyenlet egy egyszerű reakcióegyenlettől?
Back: Hogy az anyagok halmazállapotát (esetleg módosulatát) fel kell tüntetni zárójelben.

Front: Milyen fizikai mennyiségek helyettesíthetők be az egyensúlyi állandóba?
Back: Csak koncentrációk.

Front: Mitől függ a reakciósebességi állandó?
(1) ….. (2) hőmérséklettől (3) katalizátortól
Back: (1) magától a reakciótól (minden reakcióra más)

Front: Mitől függ a reakciósebességi állandó?
(1) magától a reakciótól (minden reakcióra más) (2) …. (3) katalizátortól
Back: (2) hőmérséklettől

Front: Mitől függ a reakciósebességi állandó?
(1) magától a reakciótól (minden reakcióra más) (2) hőmérséklettől (3) ….
Back: (3) katalizátortól

Front: Termokémiai szempontból a reakciók típusai
Back: exoterm (hőtermelő), endoterm (hőelnyelő)

Front: Van-e különbség a két egyenlet reakcióhőjében? Miért?
 \(\ce{2 H2(g) + O2(g) → 2 H2O(g) }\)
\(\ce{2 H2(g) + O2(g) → 2 H2O(f)}\)
Back: Igen, mert a reakcióhő függ az egyes anyagok halmazállapotától. (Ebben az esetben a keletkező víz eltérő halmazállapota miatt lesz különböző a reakcióhő.)

Front: Van-e különbség a két egyenlet reakcióhőjében? Miért?
 C(grafit) + O_2(g) → CO_2(g)
 C(gyémánt) + O_2(g) → CO_2(g)
Back: Igen, mert a reakcióhő függ az egyes anyagok módosulatától is. (Ebben az esetben a szén két allotróp módosulata miatt lesz különböző a reakcióhő.)

Front: A kénsav képződéshőjéhez tartozó (fiktív) reakcióegyenlet
Back: H_2(g) + S(sz) + 2 O_2(g) → H_2SO_4(f)
 (Logika: egy mol vegyület képződjön, a kiindulási anyagok lehetnek törtszámok is, minden a standard körülmények közötti stabilis állapotban legyen)