Title: E - Sav-bázis és redoxireakciók
Tags: Savbáz Emelt Közép Szén

Front: A karbonátion képlete
Back: \(\ce{CO_3^2-}\)

A bázisállandó értéke jellemzi a bázisok {{C1::erősségét}}.

Q: A {{C1::disszociációfok}} egy kémiai reakcióban [...] fejezi ki.
A: az átalakulás mértékét

Q: A disszociációfok függ {{C1::a koncentrációtól}} és [...].
A: a hőmérséklettől

A disszociációfok jele {{C1::α}}.

A fenolftalein indikátor színe lúgos kémhatású oldatban {{C1::lila/ciklámen}}.

A fenolftalein indikátor színe savas kémhatású oldatban {{C1::színtelen}}.

A fenolftalein indikátor színe semleges kémhatású oldatban {{C1::színtelen}}.

A fluor oxidációs száma mindig -{{C1::1}}.

A foszforsav (H3PO4) saverősség szempontjából {{C1::középerős}}.

Q: A {{C1::foszforsav}} képlete [...]
A: H3PO4

Q: {{C1::A hidrolízis}} az a folyamat, melynek során egy só kationja [...], vagy egy só anionja [...].
A: protont ad át a vízmolekulának; protont vesz fel a vízmolekulától

A kénessav (H2SO3) saverősség szempontjából {{C1::gyenge}}.

Q: A {{C1::kénessav}} képlete [...]
A: \(\ce{H2SO3}\)

A kénsav (H2SO4) saverősség szempontjából {{C1::erős}}.

Q: A {{C1::kénsav}} képlete [...]
A: \(\ce{H2SO4}\)

Q: A {{C1::közömbösítés}} [...].
A: savak és bázisok egymással való reakciója

A közömbösítés során {{C1::só és víz}} keletkezik.

A lakmusz indikátor színe savas kémhatású oldatban {{C1::kék}}.

A lakmusz indikátor színe savas kémhatású oldatban {{C1::piros}}.

Q: A {{C1::lúgos}} kémhatású oldatok pH-ja [...].
A: 7-nél nagyobb

Q: A {{C1::lúgos}} kémhatású oldatokban [...]-koncentráció nagyobb, mint [...]-koncentráció.
A: a hidroxidion; az oxóniumion

A metilnarancs indikátor színe lúgos kémhatású oldatban {{C1::sárga}}.

A metilnarancs indikátor színe savas kémhatású oldatban {{C1::piros}}.

A perklórsav (HClO4) saverősség szempontjából {{C1::erős}}.

Q: A {{C1::perklórsav}} képlete [...]
A: HClO4

A pH {{C1::az oxóniumion-koncentráció tízes alapú negatív logaritmusa}}.

A redukció {{C1::elektronfelvételt}} jelent.

A salétromossav (HNO2) saverősség szempontjából {{C1::gyenge}}.

Q: A {{C1::salétromossav}} képlete [...].
A: \(\ce{HNO2}\)

Q: A {{C1::salétromsav}} képlete [...]
A: \(\ce{HNO3}\)

A savállandó értéke jellemzi a savak {{C1::erősségét}}.

Q: A {{C1::savas}} kémhatású oldatok pH-ja [...].
A: 7-nél kisebb

Q: A {{C1::savas}} kémhatású oldatokban [...]-koncentráció nagyobb, mint [...]-koncentráció.
A: az oxóniumion; a hidroxidion

A sav-bázis reakció másnéven {{C1::protolitikus, protonátmenettel járó}} reakció.

Q: A {{C1::semleges}} kémhatású oldatok pH-ja [...].
A: 7

Q: A {{C1::semleges}} kémhatású oldatokban az oxóniumion-és hidroxidion-koncentráció [...].
A: megegyezik

Q: {{C1::A semlegesítés}} olyan közömbösítés, melynek során [...].
A: semleges oldatot kapunk

A sósav (HCl) saverősség szempontjából {{C1::erős}}.

Q: A {{C1::sósav}} képlete [...]
A: HCl

A szénsav (H2CO3) saverősség szempontjából {{C1::gyenge}}.

Q: A {{C1::szénsav}} képlete [...]
A: \(\ce{H2CO3}\)

A vöröskáposzta és a kurkuma leve is {{C1::növényi indikátorok}}, hiszen színváltozással jelzik az oldat kémhatásának változását.

Arrhenius szerint a bázis {{C1::olyan vegyület, amely disszociációja során növeli a vizes oldat hidroxidion-koncentrációját}}.

Arrhenius szerint a gyenge savak és bázisok vizes oldatban {{C1::nem teljes mértékben}} disszociálnak.

Arrhenius szerint a sav {{C1::olyan vegyület, amely disszociációja során növeli a vizes oldat hidrogénion-koncentrációját}}.

Arrhenius szerint a savak értékűsége azt jelenti, hogy {{C1::egy molekulájuk disszociációja során hány hidrogénion kerülhet maximálisan az oldatba}}.

Arrhenius szerint a víz amfoter vegyület, mert {{C1::disszociációja során hidrogén}}- {{C1::és hidroxidion egyaránt keletkezik}}.

Arrhenius szerint az erős savak és bázisok vizes oldatban {{C1::teljes mértékben}} disszociálnak.

Az alkálifémek oxidációs száma {{C1::mindig +1}}.

Az alkáliföldfémek oxidációs száma {{C1::mindig +2}}.

Az ammónium-klorid {{C1::savasan}} hidrolizál, mert {{C1::az ammóniából, mint gyenge bázisból származó ammóniumionok protont adnak át a vízmolekuláknak}}.

Q: Az {{C1::autoprotolízis}} olyan kémiai folyamat, melynek során [...].
A: egy amfoter anyag saját részecskéivel lép sav-bázis reakcióba

Az indikátorok szerepe {{C1::vizes oldatok kémhatásának kimutatása színváltozással}}.

Az oxidáció {{C1::elektronleadást}} jelent.

Az univerzál indikátor előnye, hogy a pH-változást {{C1::folyamatosan}} jelzi.

Brönsted szerint a bázisok {{C1::protonfelvételre képes anyagok}}.

Brönsted szerint a savak {{C1::protonleadásra képes anyagok}}.

Brönsted szerint a víz {{C1::amfoter}} anyag, mert protonfelvételre- és leadásra egyaránt képes.

Brönsted szerint az amfoter anyag {{C1::proton leadására és felvételére egyaránt képes}}.

Brönsted szerint az erős bázisok {{C1::könnyebben vesznek fel protont}}, mint a gyengék.

Brönsted szerint az erős savak {{C1::könnyebben adnak le protont}}, mint a gyengék.

Brönsted szerint egy bázis értékűsége azt jelenti, hogy egy részecskéje {{C1::hány proton felvételére képes}}.

Brönsted szerint egy sav értékűsége azt jelenti, hogy egy részecskéje {{C1::hány proton leadására képes}}.

Egy erős és gyenge bázisból készült, azonos koncentrációjú vizes oldatok esetén az erős bázis pH-ja {{C1::nagyobb}}, mint a gyenge bázisé.

Egy erős és gyenge savból készült, azonos koncentrációjú vizes oldatok esetén az erős sav pH-ja {{C1::kisebb}}, mint a gyenge savé.

Erős savak és bázisok esetén a sav-és bázisállandó értéke {{C1::1-nél nagyobb. (Ks, Kb > 1)}}

Gyenge savak és bázisok esetén a sav-és bázisállandó értéke {{C1::10-4-nél kisebb. (Ks, Kb <10-4)}}

Ha egy „atom” oxidációs száma csökken egy reakció során, akkor {{C1::redukálódik}}.

Ha egy „atom” oxidációs száma nő egy reakció során, akkor {{C1::oxidálódik}}.

Középerős savak és bázisok esetén a sav-és bázisállandó értéke {{C1::1> Ks, {{C1::Kb >10-4}}

Q: Arrhenius szerint a bázisok értékűsége azt jelenti, hogy {{C1::egy „molekulájuk” disszociációja során hány hidroxidion kerülhet maximálisan az oldatba}}.
A: Megjegyzés: a bázisok többsége ionvegyület, így az idézőjeles „molekula” megnevezés nem igazán helytálló

Q: A fém-oxidok és savoldatok reakciója során {{C1::só és víz}} keletkezik.
A: Megjegyzés: a fém-oxidok vízben bázisokat képeznek, így savakkal való reakciójuk közömbösítésként értelmezhető

Q: Ha egy bázis vizes oldatát hígítjuk, akkor a pH-ja {{C1::csökken}}.
A: Megjegyzés: a kisebb hidroxidion-koncentrációhoz nagyobb pOH, így kisebb pH tartozik

Q: Ha egy savoldatot hígítunk, akkor a pH-ja {{C1::nő}}.
A: Megjegyzés: a kisebb oxóniumion-koncentrációhoz nagyobb pH tartozik a logaritmikus összefüggés miatt

Q: Egy reakcióban az oxidációsszám-változások összege {{C1::0}}.
A: Megjegyzés: a leadott és felvett elektronok száma mindig megegyezik egy redoxireakcióban

Q: A nátrium-karbonát {{C1::lúgosan}} hidrolizál, mert {{C1::a gyenge szénsavból származó karbonátionok protont vesznek fel a vízmolekuláktól}}.
A: Megjegyzés: a magyarázat úgy lenne igazán helyes, hogy „a hidrogén-karbonátionból, mint gyenge savból származó karbonátionok protont vesznek fel a vízmolekuláktól”

Q: A nemfém-oxidok és bázisok reakciója során {{C1::só és víz}} keletkezik.
A: Megjegyzés: a nemfém-oxidok vízben savakat képeznek, így bázisokkal való reakciójuk közömbösítésként értelmezhető

Q: Az {{C1::oxidációs szám}} [...].
A: egy „atom” valódi vagy névleges töltésének számértéke
Back Extra: Megjegyzés: az idézőjeles „atom” azért indokolt, mert ez egyszerű ionokat is takarhat

Q: Az oxigén oxidációs száma általában {{C1::-2}}, kivéve a {{C1::peroxidokban}}, ahol {{C1::-1}}.
A: Megjegyzés: az oxigén oxidációs száma lehet még +2 is a nála nagyobb elektronegativitású fluorral alkotott F2O összegképletű vegyületben, vagy lehet -0,5 a szuperoxidokban pl. KO2 (ezeket nem kell tudni emelt szintre)

Q: Egy gyenge sav vagy bázis vizes oldatában a hígítással {{C1::nő}} a disszociációfok.
A: Megjegyzés: ez számítással belátható, vigyázzunk arra, hogy ennek nem következménye, hogy egy gyenge sav vagy bázis „erősebb” lesz, csak azért mert felhígítottuk

Q: A hidrogén oxidációs száma általában {{C1::+1}}, kivéve {{C1::az ionos hidridekben}}, ahol {{C1::-1}}.
A: Megjegyzés: ionos hidrid például a NaH

Q: Egy redoxireakcióban az elektront felvevő anyag {{C1::az oxidáló}}szer szerepét tölti be.
A: Megjegyzés: mivel felvesz elektront, ezért redukálódik, tehát oxidálja a reakciópartnerét

Q: Egy redoxireakcióban az elektront leadó anyag {{C1::a redukáló}}szer szerepét tölti be.
A: Megjegyzés: mivel lead elektront, ezért oxidálódik, tehát redukálja a reakciópartnerét

Q: Összetett ionokban az oxidációs számok indexszámokkal szorzott összege megegyezik {{C1::az ion töltésével}}.
A: Megjegyzés: pl. a H3O+: (+1) · 3 + (-2) = +1

Q: Vegyületekben az oxidációs számok indexszámokkal szorzott összege {{C1::0}}.
A: Megjegyzés: pl. CaCl2: (+2) + 2 · (-1) = 0

Q: Az elemek oxidációs száma (molekulákban is) {{C1::0}}.
A: Megjegyzés: pl. \(\ce{Cl2}\)-nak 0 az oxidációs száma

Q: Az egyszerű ionok oxidáció száma {{C1::az ion töltésével egyenlő}}.
A: Megjegyzés: pl. S2--nak -2 az oxidációs száma

Front: A víz autoprotolízise (egyenlet)

Előlap: A foszfátion képlete
Hátlap: \(\ce{PO4^3-}\)

Front: A kalcium-oxid és sósav reakciója (egyenlet)
Back: CaO + 2 HCl → CaCl_2 + H_2O

Front: A nátrium-karbonát kémhatását bizonyító reakció egyenlete
Back: \(\ce{CO_3^2- +H_2O⇌HCO_3^- +OH^-}\)

Előlap: A nitrátion képlete
Hátlap: \(\ce{NO_3^-}\)

Előlap: A nitrition képlete
Hátlap: \(\ce{NO_2^-}\)

Előlap: A perklorátion képlete
Hátlap: \(\ce{ClO_4^-}\)

Front: A pH definíciója képlettel
Back: -lg[H_3O^+]

Front: A redoxireakció fogalmának meghatározása
Back: elektronátmenettel járó reakció

Előlap: A szulfátion képlete
Hátlap: \(\ce{SO_4^2-}\)

Előlap: A szulfition képlete
Hátlap: \(\ce{SO_3^2-}\)

Front: Az ammónia vízzel való reakciójában a sav-bázis párok reakcióegyenlettel
Back: NH_3 + H_2O ⇌ NH_4^+ + OH^-
bázis_1 sav_2     sav_1    bázis_2
Megjegyzés: az indexelésnél arra kell figyelni, hogy egy adott anyag (pl. NH_3) és a belőle képződött részecske (NH_4^+) ugyanazt az  indexet kapja

Front: Az ammónium-klorid kémhatását bizonyító reakció egyenlete
Back: \(\ce{NH_3 +H_2O⇌NH_4^+ +H_3O^+}\)

Front: Szén-dioxid elnyeletése nátrium-hidroxid-oldatban (egyenlet)
Back: \(\ce{2 NaOH + CO2 → Na2CO3 + H2O}\)

Front: A hidrogén-klorid vízzel való reakciójában a sav-bázis párok reakcióegyenlettel
Back: H_2O  +  HCl  ⇌  H_3O^+  +  Cl^-
bázis_1   sav_2      sav_1  bázis_2
  Megjegyzés: az indexelésnél_1,2 arra kell figyelni, hogy egy adott anyag (pl. HCl) és a belőle képződött részecske (Cl^-) ugyanazt az indexet kapja

Front: A vízionszorzat (képlete és értéke 25℃-on)
Back: Kv = [H_3O^+] · [OH^-]  =
10^-7 mol/dm^3 · 10^-7 mol/dm^3 = 10^-14 (mol/dm^3)^2