Title: E - Reakciótípusok
Tags: Reakc Közép Emelt

A {{C1::csapadékképződéssel járó}} reakciók során bizonyos ionok vizes oldatban egymással rosszul oldódó vegyületté kapcsolódnak össze.

A komplexképződés általában az oldhatóság {{C1::növekedésével}} jár együtt.

A {{C1::töltésmegmaradás}} törvénye szerint egy kémiai reakcióban {{C1::a kiindulási anyagok össztöltése megegyezik a termékek össztöltésével}}.

A {{C1::tömegmegmaradás}} törvénye szerint egy kémiai reakcióban {{C1::a kiindulási anyagok össztömege megegyezik a termékek össztömegével}}.

Az ionegyenletekben {{C1::csak a kémiai reakcióban valóban részt vevő ionokat és molekulákat}} tüntetjük fel, ezáltal a kémiai reakció lényegét tudjuk megragadni.

Q: {{C1::Bomlásnak}} nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során [...].
A: egy anyag két vagy több anyaggá alakul

Q: {{C1::Disszociációról}} akkor beszélünk, ha a bomlás [...] folyamat.
A: megfordítható

Q: Egy reakció {{C1::heterogén}}, ha a reagáló anyagok [...].
A: több fázisban vannak

Q: Egy reakció {{C1::homogén}}, ha benne minden részt vevő komponens [...].
A: azonos fázisban található

Q: {{C1::Egyesülésnek}} nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során [...].
A: két vagy több anyag egy anyaggá alakul

Energiaváltozás alapján megkülönböztetünk {{C1::exoterm (hőtermelő) és endoterm (hőelnyelő) folyamatokat}}.

Q: {{C1::Kémiai oldódásról}} akkor beszélhetünk, ha valamely anyag [...] következtében kerül oldatba.
A: kémiai reakció

Q: Mi a feltétele, hogy csapadék képződjön bizonyos ionokból?
A kationnak {{C1::kis atomtörzsűnek és nagy magtöltésűnek}} kell lennie, hiszen így tudja polarizálni, torzítani az anion elektronfelhőjét. Ilyen kationok például [...]. Az anionnak pedig {{C1::elég nagy méretűnek kell lennie}}, hogy polarizálható legyen. Ilyenek például a {{C3::szulfid}}-, {{C4::jodid}}, -{{C5::hidroxid}}, {{C6::foszfát}}- és {{C7::karbonát}}ionok}}.
A: a d-mező fémei közül a réz-és cinkcsoport elemei, illetve az alumínium

Részecskeátmenet szerint megkülönböztetünk {{C1::elektronátmenettel járó redoxireakciókat, és proton -vagy más néven hidrogénion-átmenettel járó sav-bázis reakciókat}}.

Q: Sebesség alapján vannak {{C1::pillanatszerű}}, [...] és {{C1::végtelen lassú}} kémiai reakciók.
A: mérhető idő alatt végbemenő

Q: A gázfejlődési reakciók {{C1::egy}}irányúak.
A: Megjegyzés: a reakciótérből elillanó gázok szinte lehetetlenné teszik, hogy a termékek visszaalakuljanak

Q: A {{C1::gázfejlődéssel járó}} reakciók során vagy illékony anyag az egyik termék, vagy olyan instabil vegyület keletkezik, amelynek bomlási terméke gázhalmazállapotú.
A: Megjegyzés: az illékony jelentése, hogy az adott anyag könnyen gázhalmazállapotúvá válik

Q: A reakcióban részt vevő anyagok száma szerint beszélhetünk {{C1::egyesülésről vagy bomlásról}}.
A: Megjegyzés: egy reakció nem feltétlenül sorolható be egyik vagy másik kategóriába