Title: E - Atomok, ionok, elektronszerkezet, periódusos rendszer
Tags: Atomok Közép Emelt

Front: Mely elemek tartoznak egy mezőbe a periódusos rendszerben?
Back: Melyek atomjában ugyanaz az alhéj töltődik.

Front: A nátrium ionizációnak egyenlete
Back: Na (g) → Na^+ (g) + e^-
Megjegyzés: fontos, hogy gázhalmazállapotú atomról szakítjuk le az elektront és belőle gázhalmazállapotú ion képződik

Front: Gerjesztett atom
Back: Olyan atom, melyben van legalább egy olyan elektron mely nem a lehető legalacsonyabb energiaszinten található.

Front: Mik az egyes alhéjak betűjelei?
Back: s, p, d, f

Front: Hogy nevezzük az I. főcsoport elemeit összefoglaló néven?
Back: Alkálifémek

Front: Hogy nevezzük az II. főcsoport elemeit összefoglaló néven?
Back: Alkáliföldfémek.

Front: Atomtörzs
Back: Az atommagból és azokból az elektronokból áll, amelyek nem tekinthetők vegyértékelektronoknak.

Front: Vegyértékelektronok
Back: Azok az elektronok, amelyek a kémiai reakciókban részt vesznek, illetve befolyásolják a képződő részecskék tulajdonságait.

Front: A kloridion képződése klóratomból (egyenlet)
Back: Cl + e- → Cl-

Front: Hogy nevezzük az III. főcsoport elemeit összefoglaló néven?
Back: Földfémek

Front: Hogy nevezzük az VII. főcsoport elemeit összefoglaló néven?
Back: Halogének.

Front: Kinek a nevéhez fűződik a ma használatos periódusos rendszer elődje?
Back: Mengyelejev

Front: A nátriumion képződése nátriumatomból (egyenlet)
Back: Na → Na^+ + e^-

Front: Hogy nevezzük az VIII. főcsoport elemeit összefoglaló néven?
Back: Nemesgázok.

Front: Hogy nevezzük az V. főcsoportot?
Back: Nitrogéncsoport.

Front: Szabad állapotú atom
Back: Olyan atom, mely nincs kölcsönhatásban semmilyen más részecskével.

Front: Alapállapotú atom
Back: Olyan atom, melyben az összes elektron a lehető legalacsonyabb energiaszinten található.

Front: Hogy nevezzük az VI. főcsoportot?
Back: Oxigéncsoport.

Front: Hogy nevezzük az IV. főcsoportot?
Back: Széncsoport.

Q: A d-alhéjhoz [...] darab atompálya tartozik.
A: 5

Q: A hasonló [...] alhéjak [...] alkotnak.
A: méretű; héjat

Q: A hasonló [...] atompályák [...] alkotnak.
A: szimmetriájú; alhéjakat

Q: A kationok mérete a belőlük képződött atomok méretéhez képest mindig [...], mert [...].
A: kisebb; ugyanannyi proton vonzása hat kevesebb elektronra

Q: A p-alhéjhoz [...] darab atompálya tartozik.
A: 3

Q: [...] [...].
A: A spin; egy részecske saját mágneses momentuma

Q: Atompálya: Az atommag körül az a térrész, ahol [...].
A: az elektron megtalálási valószínűsége 90%

Q: Az anionok mérete a belőlük képződött atomok méretéhez képest mindig [...], mert [...].
A: nagyobb; ugyanannyi proton vonzása hat több elektronra

Q: Az atommagot alkotó elemi részecskék összefoglaló neve [...].
A: nukleonok

Q: Az atomméret egy perióduson belül jobbra [...], mert [...]. ([...]
A: csökken; ugyanarra a héjra kerülnek az elektronok, és balról jobbra a protonok száma, így az elektronokra ható magvonzás is nő; jobban összehúzzák az elektronfelhőt)

Q: Az atomsugár [...].
A: a gömb alakúnak tekintett szabad atom sugara

Q: Az elektronaffinitás jele: [...] mértékegysége: [...]
A: Ea; kJ/mol

Q: Az elektronegativitás egy perióduson belül balról jobbra [...], mert [...].
A: nő; a magtöltés a protonszám növekedésével nő, ezért jobban vonzzák az elektronokat

Q: Az első ionizációs energia egy csoporton belül fentről lefelé [...], mert [...].
A: csökken; egyre nagyobb méretű, az atommagtól távolabbi héjról kell leszakítani az elektront

Q: Az első ionizációs energia egy perióduson belül jobbra [...], mert [...].
A: nő; ugyanarról a héjról kell leszakítani az elektront, viszont a növekvő protonszám miatt a magvonzás a perióduson belül balról jobbra nő

Q: Az első ionizációs energia perióduson belüli növekedése két helyen törik meg: [...]., illetve [...]. főcsoport határán.
A: a II. és III; az V. és VI

Q: [...], mely [...] [...].
A: Az első ionizációs energia; 1 mol szabad atom; legkönnyebben leszakítható elektronjának eltávolításához szükséges

Q: Az f-alhéjhoz [...] darab atompálya tartozik.
A: 7

Q: Az ionizációs energia jele: [...] mértékegysége: [...]
A: E_i; kJ/mol

Q: Az ionsugár [...].
A: a gömb alakúnak tekintett szabad ion sugara

Q: Az s-alhéjhoz [...] darab atompálya tartozik.
A: 1

Q: Az s-atompályák szimmetriája [...].
A: gömbszimmetrikus

Q: Azonos nemesgázszerkezetű atomok és ionok közül a legkisebb méretű [...], legkisebb [...] töltésű.
A: a legpozitívabb; a legnegatívabb

Berzelius, svéd tudós a modern kémiai jelrendszer megalkotója. Emellett számos fogalom és eljárás kidolgozása is fűződik nevéhez.

Q: Egy adott tömegszámú izotóp relatív tömegének [...] megegyezik az izotóp [...].
A: egészre kerekített értéke; tömegszámával

Q: Hund-szabály: Ha egy [...] telítetlen és több atompályából áll, akkor az elektronok alapállapotban [...] helyezkednek el.
A: alhéj; a lehető legtöbb pályán, vagyis párosítatlanul, azonos spinnel

Q: Pauli-elv: Egy [...] legfeljebb [...], egyéb adataiban megegyező, [...] kerülhet.
A: atompályára; két; ellentétes spinű elektron

Q: Pierre és Marie Curie a [...] terén elért eredményeikért Nobel-díjban részesültek.
A: radioaktivitás

Az elektronaffinitás az az energia, mely akkor szabadul fel vagy nyelődik el, ha 1 mol szabad atomból egyszeresen negatív töltésű ion keletkezik.
Back Extra: Megjegyzés: az anionok képződése járhat energiafelszabadulással vagy elnyelődéssel, az elektronaffinitáshoz mindig rendelni kell egyenletet, mert egyesek az ellentétes irányú folyamatra definiálják az elektronaffinitást

Q: A p-atompályák szimmetriája [...].
A: tengelyszimmetrikus
Back Extra: Megjegyzés: szokás „piskóta” alakúnak is nevezni a p-pályákat

Q: A [...]-izotópokat régészeti leletek [...] használják.
A: ^14C; kormeghatározásához

Q: A kation [...] töltésű ion.
A: pozitív

Q: A kationok atomokból [...] képződnek.
A: elektronleadással

Q: A leghíresebb [...] kidolgozása [...] nevéhez fűződik.
A: elektronegativitási skála; Linus Pauling

Q: A nemesgázok elektronszerkezetét [...] nevezzük.
A: nemesgázszerkezetnek

Q: A neutron jele [...].
A: n^0

Q: A neutron relatív töltése [...].
A: 0

Q: A neutron relatív tömege [...].
A: 1

Q: A periódusos rendszer sorait [...], oszlopait [...] hívjuk.
A: periódusoknak; csoportoknak

Q: A proton jele [...]
A: p^+

Q: A radioaktív izotópok atommagja [...] kibocsátása közben bomlik.
A: radioaktív sugárzás

Q: A radioaktív izotópokat a gyógyászatban [...] és [...] használják.
A: a kóros sejtek pusztítására; diagnosztikai célokra (nyomjelzés)

Q: A radioaktív izotópokat atomerőművekben [...] használják.
A: energiatermelésre

Q: A radioaktív nyomjelzés lényege, hogy a sugárzó izotópot a vizsgálni kívánt [...] juttatják, majd [...], és ennek alapján következtetéseket vonnak le.
A: műszaki rendszerbe/emberi szervezetbe; útját nyomon követik

Q: A relatív atomtömeg megmutatja, hogy az adott atom hányszor nagyobb tömegű [...].
A: a ^12C-izotóp tömegének 1/12 részénél

Q: A rendszám jele [...].
A: Z

Q: A rendszám megmutatja, hogy az adott atom [...] tartalmaz.
A: hány protont

Q: A szabad állapotú atom [...]halmazállapotú.
A: gáz

Q: A tömegszám jele [...].
A: A

Q: Az anion atomokból [...] képződnek.
A: elektronfelvétellel

Q: Az anion [...] töltésű ion.
A: negatív

Q: Az atom részei [...].
A: az atommag és az elektronfelhő/elektronburok

Q: Az atommagban található részecskék a [...] és a [...].
A: protonok; neutronok

Q: Az atomméret egy főcsoporton belül fentről lefelé [...], mert [...].
A: nő; egyre nő az elektronhéjak száma, így a vegyértékelektronokra is kisebb vonzóerő hat

Q: Az atomok töltése [...], mert [...].
A: semleges; bennük a protonok és az elektronok száma megegyezik

Q: Az egyes elemek közötti rokonságot, hasonló tulajdonságait [...] garantálja, hiszen ezek vesznek részt a kémiai kötések kialakításában. Ez a periódusos rendszer elve.
A: az azonos vegyértékelektron-szerkezet

Q: Az elektron jele [...]
A: e^-

Q: Az elektron relatív töltése -[...].
A: 1

Q: Az elektron relatív tömege [...].
A: 1/1840

Q: [...]. Jele: [...].
A: Az elektronegativitás a kötésben lévő atom elektronvonzó képessége; EN

Q: Az elektronegativitás egy főcsoporton belül fentről lefelé [...], mert [...].
A: csökken; a vegyértékelektronok egyre távolabb kerülnek az atommagtól, így egyre kisebb vonzás hat rájuk

Q: [...].
A: Az elem azonos protonszámú atomok halmaza

Q: Az elemek jelölésére [...] használunk.
A: vegyjeleket

Q: Az izotópatomok lehetnek stabilisak vagy [...].
A: radioaktívak

Q: [...] [...].
A: Az izotópok; azonos protonszámú, de különböző tömegszámú (neutronszámú) atomok

Q: Az n. héjon az elektronok maximális száma [...].
A: 2n2

Q: Egy adott elem főcsoportszáma az elem atomjában [...] adja meg.
A: a vegyértékelektronok számát

Q: Egy adott elem periódusszáma az elem atomjában lévő [...] adja meg.
A: elektronhéjak számát

Q: Egy atom neutronszámát [...] kapjuk meg.
A: a tömegszám és a rendszám különbségeként

Q: Egy atom tömegszáma [...].
A: a magjában lévő protonok és neutronok számának összege

Q: Energiaminimum elve: Az elektronok mindig a lehető [...] pályákon helyezkednek el [...] atomban.
A: legalacsonyabb energiaszintű; egy alapállapotú

Q: [...], magyar származású kémikus [...] kidolgozásáért kapott Nobel-díjat.
A: Hevesy György; a radioaktív nyomjelzés

Q: A proton relatív töltése +[...].
A: 1
Back Extra: Megjegyzés: a relatív azt jelenti, viszonylagos, a könnyebb összehasonlíthatóság érdekében a proton relatív töltését tekintjük +1-nek, de ez nem a proton abszolút töltése

Q: A proton relatív tömege [...].
A: 1
Back Extra: Megjegyzés: a relatív azt jelenti, viszonylagos, a könnyebb összehasonlíthatóság érdekében a proton relatív tömegét tekintjük 1-nek, de ez nem a proton abszolút tömege