Title: E - Anyagi halmazok
Tags: Halmazok Közép Emelt

Q: [...] [...] jelenti.
A: A deszorpció; a felületen megkötött anyag eltávolítását

Q: A fehérjeoldat [...] kolloidok csoportjába tartozik.
A: a makromolekulás

Q: A folyadékok felületi feszültségének oka, hogy [...].
A: a folyadékok a felületüket csökkenteni igyekszenek

Q: A folyadékok [...] [...] jelenti.
A: viszkozitása; az önthetőségük mértékét

Q: A heterogén rendszerekben a részecskék mérete [...].
A: 500 nm-nél nagyobb

Q: A homogén rendszerekben a részecskék mérete [...].
A: 1 nm-nél kisebb

Q: A koordinációs száma egy rácsban egy [...].
A: részecskéhez közvetlenül kapcsolódó részecskék száma

Q: A rácsenergia [...], [...].
A: 1 mol kristályos anyag; szabad, gázhalmazállapotú részecskékre bontásához szükséges energia

Q: A rácsenergia jele: [...], mértékegysége: [...]
A: Erács; kJ/mol

Q: A szappanoldat [...] kolloidok csoportjába tartozik.
A: az asszociációs

Q: [...] [...] jelenti.
A: Az adszorpció; az anyagok más anyagok felületén való megkötődését

Q: [...] [...], melyet önmagával párhuzamosan eltolva a tér három irányába [...].
A: Az elemi cella; a kristályrács azon legkisebb egysége; felépíthetjük a teljes kristályrácsot

Q: Az oldáshő [...].
A: 1 mol anyag oldását kísérő energiaváltozás

Q: Ha a részecskék hidratációs energiájának abszolútértéke [...], mint a rácsenergia abszolútértéke, akkor az oldódás hőszínezet szempontjából [...].
A: kisebb; endoterm

Q: Ha a részecskék hidratációs energiájának abszolútértéke [...], mint a rácsenergia abszolútértéke, akkor az oldódás hőszínezet szempontjából [...].
A: nagyobb; exoterm

Q: Minél kisebb a folyadékmolekulák közötti kölcsönhatás erőssége, annál [...] a felületi feszültségük.
A: kisebb

Q: [...] oldat keletkezik, ha [...].
A: Túltelített; forrón telített oldat lassan lehűtünk

Q: 25 ℃-on és 101,3 kPa nyomáson egy mol gáz térfogata [...].
A: 24,5 dm3

Q: A dipólus-dipólus kölcsönhatás [...].
A: a poláris molekulák között kialakuló vonzás

Q: A dipólus-dipólus kölcsönhatás erősségét tekintve [...], mint a diszperziós kölcsönhatás.
A: erősebb

Q: A dipólus-dipólus kölcsönhatás [...] között jön létre.
A: poláris molekulák

Q: A diszperziós kölcsönhatás az apoláris molekulák [...] miatt jön létre.
A: rezgéséből adódó időleges töltéseltolódás

Q: A fémes kötés kialakulásának feltétele, hogy a kötést létesítő atomok [...].
A: elektronegativitása kicsi legyen

Q: A fémes kötés [...].
A: pozitív töltésű fémionok és negatív töltésű delokalizált elektronok közötti vonzás
Back Extra: Megjegyzés: pár szakkönyv fématomtörzseket ír a fémionok helyett, mely szintén elfogadható

Q: A fémrácsos anyagok elektromos vezetése a hőmérséklet emelésével [...], mert [...].
A: csökken; habár az elektronok gyorsabban mozognak, mozgásuk rendezetlen

Q: A fémrácsos anyagok olvadás-és forráspontja [...].
A: változó
Back Extra: Megjegyzés: a higany az egyedül folyékony halmazállapotú fém szobahőmérsékleten

Q: A fémrácsos anyagok rácspontjain [...] találhatók.
A: pozitív töltésű fémionok

Q: A fémrácsos anyagok szilárd és olvadék formájukban is vezeti az elektromos áramot, mert [...].
A: a delokalizált elektronok képesek elmozdulni és a töltést szállítani

Q: A fémrácsos anyagokat összetartó kötőerő [...].
A: fémes kötés

Q: A folyadékok spontán elkeveredését [...] nevezzük.
A: diffúziónak

Q: A folyékony halmazállapotban lévő részecskék mozgására [...] jellemző.
A: a rezgés, forgás, és az egymáson való elgördülés

Q: A folyékony halmazállapotú anyagok alakja [...].
A: a tartóedényük alakja

Q: A folyékony halmazállapotú anyagok térfogata [...], ezért [...].
A: állandó; nem összenyomhatók

Q: A folyékony halmazállapotú részecskéi közötti kölcsönhatás mértéke [...].
A: jelentős

Q: A füst olyan [...] rendszer, melyben [...] halmazállapotú anyag van eloszlatva [...]halmazállapotú közegben.
A: heterogén; szilárd; gáz

Q: A gázhalmazállapotú anyagok mozgására [...] jellemző.
A: az egyenes vonalú, egyenletes mozgás

Q: A gázhalmazállapotú anyagok részecskéi közötti kölcsönhatás mértéke [...].
A: elhanyagolható

Q: A gázhalmazállapotú anyagokban a részecskék nagy távolsága miatt a gázok [...].
A: összenyomhatók

Q: A gázok alakja és térfogata [...].
A: változó

Q: A gázok spontán elkeveredését [...] nevezzük.
A: diffúziónak

Q: A gél állapotú kolloidokat szol állapotúvá lehet alakítani [...] vagy [...].
A: oldószer hozzáadásával; melegítéssel

Q: [...] állapotú kolloidokban a részecskék [...], így [...] szerkezet alakul ki.
A: A gél; oldószerburka átfedésben van egymással; térhálós

Q: A gyémánt rácstípusa [...].
A: atomrács

Q: A hab olyan [...] rendszer, melyben [...] halmazállapotú anyag van eloszlatva [...] halmazállapotú közegben.
A: kolloid; gáz; folyadék

Q: A hasonló a hasonlót old elv lényege, hogy poláris anyagok [...] anyagokban, apoláris anyagok [...] anyagokban oldódnak jól.
A: poláris; apoláris

Q: A hidrogénkötés erősségét tekintve [...] másodrendű kölcsönhatás.
A: a legerősebb

Q: A hidrogénkötés olyan molekulák között tud kialakulni, melyek polaritásukat tekintve [...], bennük a hidrogén [...] kapcsolódik, és [...].
A: polárisak; egy nagy elektronegativitású atomhoz (F, O, N); egy nagy elektronegativitású atomnak (F, O, N) van nemkötő elektronpárja
Back Extra: Megjegyzés: nemcsak azonos, hanem különböző molekulák között is kialakulhat hidrogénkötés (pl. az alkoholmolekulák hidrogénkötést alakítanak ki a vízmolekulákkal)

Q: A hőmérséklet SI-mértékegysége [...].
A: kelvin (K)

Q: A keverék [...] anyagot tartalmaz, melyet [...] alkotóelemeire bonthatunk.
A: két vagy több kémiailag tiszta (elem, vegyület); fizikai módszerekkel

Q: A köd olyan [...] rendszer, melyben [...] halmazállapotú anyag van eloszlatva [...]halmazállapotú közegben.
A: kolloid; folyadék; gáz

Q: A kristályos anyagok részecskéi [...] helyezkednek el, míg az amorf anyagok [...].
A: szabályos rendben, egy rács rácspontjain; nem képeznek szabályos kristályrácsot

Q: A kristályos anyagok részecskéinek mozgására [...] a jellemző, az amorf anyagok esetében [...] lehetnek.
A: a rezgés; a rezgés mellett lassú elgördülések

Q: A kristályos szilárd anyagok melegítés hatására [...].
A: egy adott hőmérsékleten megolvadnak

Q: A másodrendű kötések jóval gyengébbek az elsőrendű kötéseknél. Felszakításukhoz kb. [...] energiára van szükség.
A: 0,1-40 kJ/mol

Q: A molekularácsos anyagok az elektromos áramot [...].
A: nem vezetik

Q: A molekularácsos anyagok olvadás-és forráspontja [...], mert a rácsot összetartó kötés [...].
A: alacsony; gyenge másodrendű kölcsönhatás

Q: A molekularácsos anyagok rácspontjain [...] találhatók, melyeket [...] tartanak össze.
A: molekulák; gyenge másodrendű kötőerők
Back Extra: Megjegyzés: a nemesgázok is molekularácsban kristályosodnak, tehát esetükben nem molekulák, hanem atomok találhatók a rácspontokon

Q: A normálállapothoz tartozó hőmérséklet és nyomásérték: [...].
A: 0 ℃ (273 K) és 101,3 kPa

Q: A nyomás SI-mértékegysége [...].
A: pascal (Pa)

Q: A sok (több milliárd) részecskéből álló rendszereket [...] nevezzük.
A: anyagi halmaznak
Back Extra: Megjegyzés: az anyagi halmaz fogalmának bevezetése azért fontos, mert a mindennapokban sok részecskéből álló rendszerekkel találkozunk, ezeket könnyen tudjuk vizsgálni

Q: A standard légköri nyomás értéke kPa-ban [...].
A: 101,3 kPa

Q: A standardállapothoz tartozó hőmérséklet és nyomásérték: [...].
A: 25 ℃ (298 K) és 101,3 kPa

Q: A szilárd anyagok alakja és térfogata is [...].
A: állandó

Q: A szilárd anyagok két nagy csoportja [...] és [...] anyagok.
A: az amorf; kristályos

Q: A szilárd halmazállapotú részecskéi közötti kölcsönhatás mértéke [...].
A: jelentős

Q: [...] állapotú kolloidokban a részecskék [...]. Ezek halmazállapota [...].
A: A szol; önálló oldószerburokban mozognak; folyékony

Q: A szuszpenzió olyan [...] rendszer, melyben [...] halmazállapotú anyag van eloszlatva [...] halmazállapotú közegben.
A: heterogén; szilárd; folyadék

Q: A [...] oldat, melyben még feloldható oldott anyag.
A: telítetlen

Q: A [...] oldat, melyben több oldott anyagot már nem tudunk feloldani.
A: telített

Q: A térfogat SI-mértékegysége [...].
A: köbméter (m3)

Q: A vegyület [...] anyag, melyet csak [...] útján tudunk alkotórészeire bontani.
A: két vagy több elemből álló kémiailag tiszta; kémiai reakció

Q: [...] szerint [...] [...].
A: Avogadro-törvénye; azonos hőmérsékletű és nyomású gázok; azonos térfogataiban azonos számú részecske található

Q: Az amorf szilárd anyagoknak nincs határozott olvadáspontjuk. Melegítés hatására [...].
A: fokozatosan lágyulnak meg

Q: Az anyagi halmazok leírására szolgáló állapotjelzők neve és jele: [...], [...], [...]
A: nyomás (p); hőmérséklet (T); térfogat (V)

Q: Az anyagi halmazok összetevőit [...] nevezzük.
A: komponensnek

Q: Az áramvezetés feltétele, hogy az anyagban legyenek [...] részecskék.
A: töltéssel rendelkező, elmozdulásra képes
Back Extra: Megjegyzés: ezek a töltött részecskék elektronok és ionok is lehetnek

Q: [...] azok [...] egyaránt tartalmazó vegyületek, ionok, melyek [...] rendeződve érik el a kolloid mérettartományt.
A: Az asszociációs kolloidok; a poláris és apoláris molekularészletet; micellákba

Q: Az atomrácsos anyagok az elektromos áramot [...].
A: nem vezetik

Q: Az atomrácsos anyagok halmazállapota szobahőmérsékleten [...].
A: szilárd

Q: Az atomrácsos anyagok olvadás-és forráspontja [...], mert a rácsot összetartó kötés [...].
A: magas; erős kovalens kötés

Q: Az atomrácsos anyagok rácspontjain [...] találhatók, melyeket [...] tart össze.
A: atomtörzsek; kovalens kötés

Q: Az elsőrendű kötések erős kötések, felszakításukhoz kb. [...] energiára van szükség.
A: 100-1000 kJ/mol

Q: Az emulzió olyan [...] rendszer, melyben [...] halmazállapotú anyag van eloszlatva [...] halmazállapotú közegben.
A: kolloid; folyadék; folyadék

Q: Az ionkötés [...].
A: ellentétes töltésű ionok közötti vonzóerő

Q: Az ionkötés kialakulásának feltétele, hogy a kötést létesítő atomok [...].
A: elektronegativitásának különbsége nagy legyen

Q: Az ionrácsos anyagok az elektromos áramot szilárd halmazállapotban [...].
A: nem vezetik

Q: Az ionrácsos anyagok halmazállapota szobahőmérsékleten [...].
A: szilárd

Q: Az ionrácsos anyagok olvadás-és forráspontja [...], mert a rácsot összetartó kötés [...].
A: magas; erős ionkötés

Q: Az ionrácsos anyagok [...] vezeti az elektromos áramot.
A: olvadéka és oldata

Q: Az ionrácsos anyagok rácspontjain [...] találhatók, melyeket [...] tart össze.
A: ellentétes töltésű ionok; ionkötés

Q: Diszperziós kölcsönhatás [...] között jön létre.
A: apoláris molekulák

Q: Egy kolloid rendszerben a részecskék [...] található.
A: mérete 1 és 500 nm között

Q: Egy rendszer [...], ha benne [...] láthatók.
A: heterogén; a különböző fázisok szabad szemmel vagy mikroszkóppal

Q: Egy rendszer [...], ha benne [...] láthatók.
A: homogén; a különböző fázisok határa szabad szemmel és mikroszkóppal sem

Q: [...] egy anyagi halmaz jól meghatározott, [...] részét értjük.
A: Fázison; felülettel elhatárolt

Q: Gázok oldhatósága a hőmérséklet emelésével [...].
A: csökken

Q: [...] azok a nagy molekulájú vegyületek, melyek vízben oldódnak és [...] van.
A: Makromolekulás kolloidok; molekuláik mérete a kolloid mérettartományban

Q: Másodrendű kötések [...] között jöhetnek létre.
A: molekulák (és nemesgázatomok)

Q: Minél nagyobb a molekula mérete – és ezáltal moláris tömege is – annál [...] a molekulák között kialakuló diszperziós vagy dipólus-dipólus kölcsönhatás erőssége.
A: erősebb

Zsigmondy Richárd, magyar származású tudás nevéhez fűződik a kolloidkémia megalkotása, az ultramikroszkóp és a membránszűrő felfedezése.